# Europos Sąjungos C 253/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 253 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. spalio 4d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 253

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. spalio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2008/C 253/01 | 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucija dėl išsamaus Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų plano | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2008/C 253/01

2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucija dėl išsamaus Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų plano

1

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2008/C 253/02 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 3 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2008/C 253/02

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

3

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2008/C 253/03 | 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas dėl Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo | 7 |
| | Komisija |
| 2008/C 253/04 | Euro kursas | 12 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2008/C 253/05 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 253/06 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  ) | 17 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2008/C 253/03

2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas dėl Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo

7

Komisija

2008/C 253/04

Euro kursas

12

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2008/C 253/05

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  )

1

13

2008/C 253/06

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  )

1

17

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2008/C 253/07 | Kvietimas teikti paraiškas — EACEA/30/08 — 4.6 veiksmas — Partnerystė — Programa Veiklus jaunimas | 19 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 253/08 | Pranešimas apie artėjantį tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo terminą | 22 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 253/09 | Valstybės pagalba — Vokietija — Valstybės pagalba Nr. C 27/08 (ex N 426/05) — Vokietija — EverQ (MVĮ priemoka) — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 253/10 | Valstybės pagalba — Švedija — Valstybės pagalba Nr. C 33/08 (ex N 732/07) — Didelė Volvo Aero skirta pagalba MTTP – GEnx — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 31 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2008/C 253/07

Kvietimas teikti paraiškas — EACEA/30/08 — 4.6 veiksmas — Partnerystė — Programa Veiklus jaunimas

19

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 253/08

Pranešimas apie artėjantį tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo terminą

22

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 253/09

Valstybės pagalba — Vokietija — Valstybės pagalba Nr. C 27/08 (ex N 426/05) — Vokietija — EverQ (MVĮ priemoka) — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

23

2008/C 253/10

Valstybės pagalba — Švedija — Valstybės pagalba Nr. C 33/08 (ex N 732/07) — Didelė Volvo Aero skirta pagalba MTTP – GEnx — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

Volvo Aero

GEnx

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 253/11 | Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

2008/C 253/11

Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/1

---

TARYBOS REZOLIUCIJA

2008 m. rugsėjo 25 d.

dėl išsamaus Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų plano

(2008/C 253/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

| 1. | ATSIŽVELGDAMA Į Komisijos strateginę ataskaitą (1) ir į tai, kad prasidėjo atnaujintos Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos naujas etapas (2008–2010 m.), kurį 2008 m. kovo 14 d. inicijavo Europos Vadovų Taryba; |
| --- | --- |

1.

ATSIŽVELGDAMA Į Komisijos strateginę ataskaitą (1) ir į tai, kad prasidėjo atnaujintos Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos naujas etapas (2008–2010 m.), kurį 2008 m. kovo 14 d. inicijavo Europos Vadovų Taryba;

| 2. | AKREIPDAMA DĖMESĮ į tai, kad šiuo atžvilgiu Europos Sąjungai teko toliau dėti pastangas, kad būtų sustiprinta intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema siekiant veiksmingiau kovoti su prekių klastojimu; |
| --- | --- |

2.

AKREIPDAMA DĖMESĮ į tai, kad šiuo atžvilgiu Europos Sąjungai teko toliau dėti pastangas, kad būtų sustiprinta intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema siekiant veiksmingiau kovoti su prekių klastojimu;

| 3. | PABRĖŽDAMA, jog būtina gerbti pagrindines vidaus rinkos laisves ir gerinti jos veikimą; |
| --- | --- |

3.

PABRĖŽDAMA, jog būtina gerbti pagrindines vidaus rinkos laisves ir gerinti jos veikimą;

| 4. | PRIMINDAMA, kad kovojant su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma prie Europos Sąjungos sienų, atitinkamais atvejais svarbu suderinti intelektinės nuosavybės teises, ir primindama esamų nacionalinių bei Bendrijos pramoninės nuosavybės teisių dokumentų svarbą; |
| --- | --- |

4.

PRIMINDAMA, kad kovojant su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma prie Europos Sąjungos sienų, atitinkamais atvejais svarbu suderinti intelektinės nuosavybės teises, ir primindama esamų nacionalinių bei Bendrijos pramoninės nuosavybės teisių dokumentų svarbą;

| 5. | ATSIŽVELGDAMA Į Bendrijos patvirtintas priemones, skirtas kovai su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma Direktyvą 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo ir Reglamentą Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

5.

ATSIŽVELGDAMA Į Bendrijos patvirtintas priemones, skirtas kovai su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma Direktyvą 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo ir Reglamentą Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises;

| 6. | Taip pat SUPRASDAMA iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl direktyvos dėl baudžiamųjų priemonių siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių vykdymą; |
| --- | --- |

6.

Taip pat SUPRASDAMA iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl direktyvos dėl baudžiamųjų priemonių siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių vykdymą;

| 7. | ATSIŽVELGDAMA Į daugiašales kovos su prekių klastojimu ir piratavimu iniciatyvas, kurias parengė visų pirma Pasaulio prekybos organizacija, Pasaulio muitinių organizacija, Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija, Ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi organizacija (OECD), Pasaulio sveikatos organizacija ir G8 (Heiligendamo procesas); |
| --- | --- |

7.

ATSIŽVELGDAMA Į daugiašales kovos su prekių klastojimu ir piratavimu iniciatyvas, kurias parengė visų pirma Pasaulio prekybos organizacija, Pasaulio muitinių organizacija, Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija, Ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi organizacija (OECD), Pasaulio sveikatos organizacija ir G8 (Heiligendamo procesas);

| 8. | ATSIŽVELGDAMA Į Intelektinės nuosavybės teisių vykdymo trečiosiose šalyse strategiją (2) |
| --- | --- |

8.

ATSIŽVELGDAMA Į Intelektinės nuosavybės teisių vykdymo trečiosiose šalyse strategiją (2)

| 9. | ATSIŽVELGDAMA Į OECD ataskaitą dėl prekių klastojimo ir piratavimo poveikio ekonomikai, visų pirma į jos tarptautinės prekybos suklastotomis ar piratinėmis prekėmis įvertinimą, atliktą remiantis OECD šalių muitinių konfiskuotais kiekiais, pagal kurį suklastotų ir piratinių prekių vertė 2005 m. sudarė apie 200 mlrd. JAV dolerių, ir kuriame nurodoma, kad visa prekybos suklastotomis ar piratinėmis prekėmis vertė galėtų viršyti šią sumą keliais šimtais milijardų dolerių, taip pat į savo rekomendacijas stiprinti valdžios institucijų ir pramonės įmonių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

9.

ATSIŽVELGDAMA Į OECD ataskaitą dėl prekių klastojimo ir piratavimo poveikio ekonomikai, visų pirma į jos tarptautinės prekybos suklastotomis ar piratinėmis prekėmis įvertinimą, atliktą remiantis OECD šalių muitinių konfiskuotais kiekiais, pagal kurį suklastotų ir piratinių prekių vertė 2005 m. sudarė apie 200 mlrd. JAV dolerių, ir kuriame nurodoma, kad visa prekybos suklastotomis ar piratinėmis prekėmis vertė galėtų viršyti šią sumą keliais šimtais milijardų dolerių, taip pat į savo rekomendacijas stiprinti valdžios institucijų ir pramonės įmonių bendradarbiavimą;

| 10. | SUPRASDAMA, kad prekių klastojimas ir piratavimas yra rimtas reiškinys, kurio nerimą kelianti raida, ypač ekonomikos globalizacijos sąlygomis, kelia grėsmę Europos Sąjungos konkurencingumui, jos įmonėms, jų steigėjams ir vartotojams; suprasdama, kad šis reiškinys taip pat yra paplitęs internete; suprasdama, kad prekių klastojimas kelia pavojų piliečių sveikatai ir saugumui; |
| --- | --- |

10.

SUPRASDAMA, kad prekių klastojimas ir piratavimas yra rimtas reiškinys, kurio nerimą kelianti raida, ypač ekonomikos globalizacijos sąlygomis, kelia grėsmę Europos Sąjungos konkurencingumui, jos įmonėms, jų steigėjams ir vartotojams; suprasdama, kad šis reiškinys taip pat yra paplitęs internete; suprasdama, kad prekių klastojimas kelia pavojų piliečių sveikatai ir saugumui;

| 11. | PABRĖŽIA, kaip svarbu užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, kuri yra vienas iš svarbiausių kultūros ir jos įvairovės skatinimo veiksnių, padedančių pasinaudoti visa mokslinių tyrimų, inovacijų ir Europos įmonių, visų pirma MVĮ, steigimo teikiama nauda siekiant remti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos Sąjungoje ir plėtoti Europos konkurencingumo išorės aspektus; |
| --- | --- |

11.

PABRĖŽIA, kaip svarbu užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, kuri yra vienas iš svarbiausių kultūros ir jos įvairovės skatinimo veiksnių, padedančių pasinaudoti visa mokslinių tyrimų, inovacijų ir Europos įmonių, visų pirma MVĮ, steigimo teikiama nauda siekiant remti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos Sąjungoje ir plėtoti Europos konkurencingumo išorės aspektus;

| 12. | SUPRASDAMA, kad šioje srityje būtina užtikrinti novatoriškoms bendrovėms priemones, kuriomis galima geriau apsaugoti jų išradimus ir veiksmingiau jais pasinaudoti; primena, jog būtų naudinga įvesti Bendrijos patentą ir sukurti patentų teismų sistemą, kad naudotojams būtų suteiktos galimybės užtikrinti jų intelektinės nuosavybės teisių gynimą visoje Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

12.

SUPRASDAMA, kad šioje srityje būtina užtikrinti novatoriškoms bendrovėms priemones, kuriomis galima geriau apsaugoti jų išradimus ir veiksmingiau jais pasinaudoti; primena, jog būtų naudinga įvesti Bendrijos patentą ir sukurti patentų teismų sistemą, kad naudotojams būtų suteiktos galimybės užtikrinti jų intelektinės nuosavybės teisių gynimą visoje Sąjungos teritorijoje;

| 13. | PABRĖŽIA, kad būtina sutelkti visus suinteresuotuosius subjektus siekiant užtikrinti didesnį visų intelektinės nuosavybės ir kovos su prekių klastojimu bei piratavimu vidaus rinkoje ir tarptautiniu mastu priemonių veiksmingumą; primindama, kad šiais veiksmais gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų Bendrijos teisės principų, t. y. asmens duomenų apsaugos ir nuosavybės teisių apsaugos; |
| --- | --- |

13.

PABRĖŽIA, kad būtina sutelkti visus suinteresuotuosius subjektus siekiant užtikrinti didesnį visų intelektinės nuosavybės ir kovos su prekių klastojimu bei piratavimu vidaus rinkoje ir tarptautiniu mastu priemonių veiksmingumą; primindama, kad šiais veiksmais gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų Bendrijos teisės principų, t. y. asmens duomenų apsaugos ir nuosavybės teisių apsaugos;

| 14. | Palankiai VERTINA 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą, kuriuo siekiama įgyvendinti Europos pramoninės nuosavybės teisių strategiją, visų pirma pramoninės nuosavybės teisių, autorinių teisių ir gretutinių teisių gynimo srityje:






  — | muitinių iniciatyvas, skirtas kovai su prekių klastojimu ir piratavimu prie Europos Sąjungos sienų ir už jos ribų, |
| --- | --- | --- |

14.

Palankiai VERTINA 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą, kuriuo siekiama įgyvendinti Europos pramoninės nuosavybės teisių strategiją, visų pirma pramoninės nuosavybės teisių, autorinių teisių ir gretutinių teisių gynimo srityje:

—

muitinių iniciatyvas, skirtas kovai su prekių klastojimu ir piratavimu prie Europos Sąjungos sienų ir už jos ribų,

| — | teisės normas papildančius veiksmus, skirtus sudaryti palankias sąlygas tam, kad visuomenė pakeistų požiūrį į prekių klastojimo ir piratavimo reiškinį, kad šis reiškinys būtų geriau suprantamas, kad būtų sustiprintas valstybių narių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, kad būtų sukurtas veiksmingas valstybių narių administracinio bendradarbiavimo tinklas, kuris sudarytų sąlygas veiksmų įgyvendinimui Europos mastu, kad būtų skatinama sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus ir specialistų susitarimus Europos lygiu siekiant sumažinti piratavimą ir internetu vykdomą prekybą suklastotomis prekėmis, |
| --- | --- |

—

teisės normas papildančius veiksmus, skirtus sudaryti palankias sąlygas tam, kad visuomenė pakeistų požiūrį į prekių klastojimo ir piratavimo reiškinį, kad šis reiškinys būtų geriau suprantamas, kad būtų sustiprintas valstybių narių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, kad būtų sukurtas veiksmingas valstybių narių administracinio bendradarbiavimo tinklas, kuris sudarytų sąlygas veiksmų įgyvendinimui Europos mastu, kad būtų skatinama sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus ir specialistų susitarimus Europos lygiu siekiant sumažinti piratavimą ir internetu vykdomą prekybą suklastotomis prekėmis,

| — | galimybių gerinti tarpvalstybinį teismo sprendimų vykdymą nagrinėjimą, |
| --- | --- |

—

galimybių gerinti tarpvalstybinį teismo sprendimų vykdymą nagrinėjimą,

| — | veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių gynimą trečiosiose šalyse, reguliariai atliekant tyrimus, dvišaliais prekybos susitarimais propaguojant veiksmingą teisių apsaugą, taip pat stiprinant bendradarbiavimą palaikant nuolatinį dialogą su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma susiduriančiomis su didelio masto prekių klastojimu ir piratavimu, |
| --- | --- |

—

veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių gynimą trečiosiose šalyse, reguliariai atliekant tyrimus, dvišaliais prekybos susitarimais propaguojant veiksmingą teisių apsaugą, taip pat stiprinant bendradarbiavimą palaikant nuolatinį dialogą su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma susiduriančiomis su didelio masto prekių klastojimu ir piratavimu,

| — | veiklą, susijusią su daugiašaliu prekybos susitarimu dėl kovos su prekių klastojimu; |
| --- | --- |

—

veiklą, susijusią su daugiašaliu prekybos susitarimu dėl kovos su prekių klastojimu;

| 15. | PRAŠO Komisijos šias gaires įgyvendinti:






  — | įsteigiant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą, nurodant tikslų jo veikimo būdą ir jo įsteigimui būtinas sąlygas, įskaitant sąlygas dėl finansavimo; Komisijos egzistuojančiomis struktūromis pagrįstas stebėsenos centras turės sudaryti sąlygas naudojantis duomenimis, kuriuos norės pateikti viešasis ir privatusis sektorius, reguliariai atlikti prekių klastojimo bei piratavimo masto įvertinimą ir tikslesnę šių reiškinių analizę, |
| --- | --- | --- |

15.

PRAŠO Komisijos šias gaires įgyvendinti:

—

įsteigiant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą, nurodant tikslų jo veikimo būdą ir jo įsteigimui būtinas sąlygas, įskaitant sąlygas dėl finansavimo; Komisijos egzistuojančiomis struktūromis pagrįstas stebėsenos centras turės sudaryti sąlygas naudojantis duomenimis, kuriuos norės pateikti viešasis ir privatusis sektorius, reguliariai atlikti prekių klastojimo bei piratavimo masto įvertinimą ir tikslesnę šių reiškinių analizę,

| — | skelbiant informaciją, visų pirma internete, apie prekių klastojimo ir piratavimo reiškinius, skirtą kovoje su šiais reiškiniais dalyvaujantiems suinteresuotiesiems subjektams, |
| --- | --- |

—

skelbiant informaciją, visų pirma internete, apie prekių klastojimo ir piratavimo reiškinius, skirtą kovoje su šiais reiškiniais dalyvaujantiems suinteresuotiesiems subjektams,

| — | įgyvendinant kovoje su prekių klastojimu ir piratavimu dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų ir vartotojų, įskaitant pačius jauniausius, švietimo bei informavimo veiksmus, įskaitant veiksmus, kurie buvo nustatyti minint Europos informavimo apie prekių klastojimo pavojų dieną, ir rengiant veiklos vadovus, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant kovoje su prekių klastojimu ir piratavimu dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų ir vartotojų, įskaitant pačius jauniausius, švietimo bei informavimo veiksmus, įskaitant veiksmus, kurie buvo nustatyti minint Europos informavimo apie prekių klastojimo pavojų dieną, ir rengiant veiklos vadovus,

| 16. | PRAŠO Komisijos ir valstybių narių pagal savo atitinkamą kompetenciją įgyvendinti visas tinkamas priemones siekiant veiksmingai kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma:






  — | pateikti muitinės kovos su prekių klastojimu 2009–2012 m. veiksmų planą, pagal kurį daugiausia dėmesio būtų skirta keitimuisi informacija visapusiškai naudojantis elektroninėmis sistemomis, plėtojant atitinkamų institucijų, visų pirma muitinės institucijų, bendradarbiavimą, ypač prie sienų, ir bendradarbiavimą su teisių turėtojais; atlikti muitinės srityje taikomos teisės padėties įvertinimą ir nustatyti, kaip reikėtų pagerinti teisinę sistemą siekiant veiksmingiau kovoti su vartotojams pavojingu prekių klastojimu ir padėti suvokti šio reiškinio keliamus pavojus, |
| --- | --- | --- |

16.

PRAŠO Komisijos ir valstybių narių pagal savo atitinkamą kompetenciją įgyvendinti visas tinkamas priemones siekiant veiksmingai kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu, visų pirma:

—

pateikti muitinės kovos su prekių klastojimu 2009–2012 m. veiksmų planą, pagal kurį daugiausia dėmesio būtų skirta keitimuisi informacija visapusiškai naudojantis elektroninėmis sistemomis, plėtojant atitinkamų institucijų, visų pirma muitinės institucijų, bendradarbiavimą, ypač prie sienų, ir bendradarbiavimą su teisių turėtojais; atlikti muitinės srityje taikomos teisės padėties įvertinimą ir nustatyti, kaip reikėtų pagerinti teisinę sistemą siekiant veiksmingiau kovoti su vartotojams pavojingu prekių klastojimu ir padėti suvokti šio reiškinio keliamus pavojus,

| — | sukurti greito keitimosi informacija apie suklastotas prekes ir paslaugas tinklą, visų pirma stiprinant tarpvalstybinį administracinį bendradarbiavimą pasitelkiant nacionalinius ryšių palaikymo padalinius ir naudojantis moderniomis keitimosi informacija priemonėmis, |
| --- | --- |

—

sukurti greito keitimosi informacija apie suklastotas prekes ir paslaugas tinklą, visų pirma stiprinant tarpvalstybinį administracinį bendradarbiavimą pasitelkiant nacionalinius ryšių palaikymo padalinius ir naudojantis moderniomis keitimosi informacija priemonėmis,

| — | skatinti kovoje su prekių klastojimu ir piratavimu dalyvaujančių institucijų veiklos koordinavimą, visų pirma užtikrinant nacionalinių administracijos įstaigų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, |
| --- | --- |

—

skatinti kovoje su prekių klastojimu ir piratavimu dalyvaujančių institucijų veiklos koordinavimą, visų pirma užtikrinant nacionalinių administracijos įstaigų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais,

| — | išnagrinėti, ar teisinė sistema yra veiksminga, kad būtų užtikrintas intelektinės nuosavybės teisių gynimas, |
| --- | --- |

—

išnagrinėti, ar teisinė sistema yra veiksminga, kad būtų užtikrintas intelektinės nuosavybės teisių gynimas,

| — | pateikti tinkamus pasiūlymus, kaip sudaryti palankias sąlygas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei siekiant kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu, kad būtų rekomenduojama geriausia praktika, visų pirma taikoma prekybos internete srityje, ir skatinamas specialistų bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

—

pateikti tinkamus pasiūlymus, kaip sudaryti palankias sąlygas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei siekiant kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu, kad būtų rekomenduojama geriausia praktika, visų pirma taikoma prekybos internete srityje, ir skatinamas specialistų bendradarbiavimas,

| — | stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą tarptautiniu lygiu; skatinti įtraukti į Europos Sąjungos sudaromus dvišalius ir daugiašalius susitarimus su šiomis teisėmis susijusias priemones atsižvelgiant į Bendrijos acquis nuostatas ir prisidėti užtikrinant tokių priemonių laikymąsi; aktyviai dalyvauti derybose siekiant sudaryti daugiašalį prekybos susitarimą dėl kovos su prekių klastojimu, visų pirma dėti visas pastangas, kad tinkamu metu būtų sudaryta darbo grupė, kuri nagrinėtų, kaip įgyvendinamas šis susitarimas; plėtoti šią temą palaikant Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių dialogą bei įgyvendinant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis veiksmus. |
| --- | --- |

—

stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą tarptautiniu lygiu; skatinti įtraukti į Europos Sąjungos sudaromus dvišalius ir daugiašalius susitarimus su šiomis teisėmis susijusias priemones atsižvelgiant į Bendrijos acquis nuostatas ir prisidėti užtikrinant tokių priemonių laikymąsi; aktyviai dalyvauti derybose siekiant sudaryti daugiašalį prekybos susitarimą dėl kovos su prekių klastojimu, visų pirma dėti visas pastangas, kad tinkamu metu būtų sudaryta darbo grupė, kuri nagrinėtų, kaip įgyvendinamas šis susitarimas; plėtoti šią temą palaikant Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių dialogą bei įgyvendinant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis veiksmus.

---

(1)  Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai „Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradįa (2008–2010 m.). Pokyčių tempo palaikymas“ (COM (2007) 803 galutinis).

(2)  OL C 129, 2005 5 26, p. 3.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/3

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 253/02)

| Sprendimo priėmimo data | 2008 7 23 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 31/08 |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014 |
| Teisinis pagrindas | Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau |
| Priemonės rūšis | Pagalbos programa |
| Tikslas | Skatinti pereiti nuo kelių transporto prie vidaus vandenų transporto Dunojaus koridoriuje ir skatinti privačias iniciatyvas teikti naujoviškas aukštos kokybės vidaus vandenų transporto paslaugas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Metinis biudžetas – 1 mln. EUR Visas biudžetas – 6 mln. EUR |
| Intensyvumas | Iki 48 % išorinių išlaidų, kurių buvo išvengta |
| Laikotarpis | 6 metai, t. y. 2008–2014 m |
| Ekonomikos sektoriai | Vidaus laivyba |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2008 7 23

Pagalbos Nr.

N 31/08

Valstybė narė

Austrija

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014

Teisinis pagrindas

Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau

Priemonės rūšis

Pagalbos programa

Tikslas

Skatinti pereiti nuo kelių transporto prie vidaus vandenų transporto Dunojaus koridoriuje ir skatinti privačias iniciatyvas teikti naujoviškas aukštos kokybės vidaus vandenų transporto paslaugas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Metinis biudžetas – 1 mln. EUR Visas biudžetas – 6 mln. EUR

Intensyvumas

Iki 48 % išorinių išlaidų, kurių buvo išvengta

Laikotarpis

6 metai, t. y. 2008–2014 m

Ekonomikos sektoriai

Vidaus laivyba

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 7 22 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 38/08 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Asturias |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010 |
| Teisinis pagrindas | Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 10 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 75 % |
| Trukmė | Iki 2010 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias |
| Plaza de España, no 5 |
| E-33007 Oviedo |

Sprendimo priėmimo data

2008 7 22

Pagalbos Nr.

N 38/08

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Asturias

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010

Teisinis pagrindas

Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 10 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

75 %

Trukmė

Iki 2010 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias

Plaza de España, no 5

E-33007 Oviedo

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 6 10 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 47/08 |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife) |
| Teisinis pagrindas | Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga, atsinaujinanti energija |
| Pagalbos forma | Tiekimo tarifų priedas |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 20 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma: 20 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2008 1 1-2008 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Elektros energija |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Sprendimo priėmimo data

2008 6 10

Pagalbos Nr.

N 47/08

Valstybė narė

Austrija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife)

Teisinis pagrindas

Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga, atsinaujinanti energija

Pagalbos forma

Tiekimo tarifų priedas

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 20 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma: 20 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2008 1 1-2008 12 31

Ekonomikos sektorius

Elektros energija

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1011 Wien

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 7 25 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 193/08 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Pais Vasco |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK) |
| Teisinis pagrindas | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, regioninė plėtra, užimtumas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 40 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma: 200 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 45 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1, |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Sprendimo priėmimo data

2008 7 25

Pagalbos Nr.

N 193/08

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Pais Vasco

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK)

Teisinis pagrindas

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, regioninė plėtra, užimtumas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 40 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma: 200 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

45 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1,

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 7 25 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 194/08 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Pais Vasco |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs) |
| Teisinis pagrindas | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, regioninė plėtra, užimtumas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 10 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma: 60 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 50 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Sprendimo priėmimo data

2008 7 25

Pagalbos Nr.

N 194/08

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Pais Vasco

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs)

Teisinis pagrindas

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, regioninė plėtra, užimtumas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 10 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma: 60 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/7

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 25 d.

dėl Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo

(2008/C 253/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 1968 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje (1), ypač į jo 26 ir 27 straipsnius,

atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,

kadangi

| (1) | 2006 m. rugsėjo 15 d. sprendimu (2), 2006 m. gruodžio 18 d. sprendimu (3) ir 2007 m. kovo 22 d. sprendimu (4) Taryba paskyrė Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2006 m. rugsėjo 14 d. iki 2008 m. rugsėjo 13 d. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. rugsėjo 15 d. sprendimu (2), 2006 m. gruodžio 18 d. sprendimu (3) ir 2007 m. kovo 22 d. sprendimu (4) Taryba paskyrė Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2006 m. rugsėjo 14 d. iki 2008 m. rugsėjo 13 d.

| (2) | Nariai savo pareigas eina tol, kol yra pakeičiami arba paskiriami kitai kadencijai. |
| --- | --- |

(2)

Nariai savo pareigas eina tol, kol yra pakeičiami arba paskiriami kitai kadencijai.

| (3) | Minėto komiteto nariai ir pakaitiniai nariai turėtų būti skiriami dvejų metų laikotarpiui, |
| --- | --- |

(3)

Minėto komiteto nariai ir pakaitiniai nariai turėtų būti skiriami dvejų metų laikotarpiui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui nuo 2008 m. rugsėjo 25 d. iki 2010 m. rugsėjo 24 d. skiriami:

I.   VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

| Šalis | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Virginie LECLERCQ
  Anne ZIMMERMAN | Alix GEYSELS |
| Bulgarija | Liliana STANKOVA
  Nikolay NIKOLOV | Rossitza STELIANOVA |
| Čekija | Martina MICHALCOVÁ
  Věra KOLMEROVÁ | Hana VACULÍKOVÁ |
| Danija | Stig Hansen NØRGAARD
  Lisbet MØLLER NIELSEN | Simone HEINECKE |
| Vokietija | Gisbert BRINKMANN
  Ute PLÖTZ | Henning GRUB |
| Estija | Thor-Sten VERTMANN
  Maarja KULDJÄRV | Carita RAMMUS |
| Airija | Brendan SHANAHAN
  Larry O' GRADY | Deirdre NALLY |
| Graikija | Constantinos CHRYSSINIS
  Grigorios ALEXAKIS | Lydia KOTROF |
| Ispanija | Carlos GUERVÓS MAÍLLO
  Carlos LOPÉZ-MONIS | Carlos GARCÍA DE CORTAZAR-NEBREDA |
| Prancūzija | Nadia MAROT
  Laurent FRIBOULET | Albert MARTINO |
| Italija | — | — |
| Kipras | Demetris MICHAELIDES
  Agni PAPAGEORGIOU | — |
| Latvija | Linda PAUGA
  Līga EMULE | Mārtiņš BRENCIS |
| Lietuva | Rita KAZLAUSKIENĖ
  Monika VYŠNIAUSKIENĖ | Andrius TEKORIUS |
| Liuksemburgas | Mariette SCHOLTUS
  Tom GOEDERS | Paolo FINZI |
| Vengrija | Vera ÁCS
  Éva Tímea KISS | Hajnalka ERDŐS |
| Malta | — | — |
| Nyderlandai | C.W. Olde OLTHOF
  M.G. BLOMSMA | G. WIDERA-STEVENS |
| Austrija | Ingrid NOWOTNY
  Doris WITEK-WEINDORFER | Heinz KUTROWATZ |
| Lenkija | Janusz GRZYB
  Magdalena SWEKLEJ | Marcin PARNOWSKI |
| Portugalija | Ana Paula FERNANDES
  Ana Cristina SANTOS PEDROSO | Mário PEDRO |
| Rumunija | Bogdan PAŞCA
  Marius RĂŞCANU | Auraş MARINESCU |
| Slovėnija | Radivoj RADAK
  Damjana ŠARČEVIČ | Ana KLINAR |
| Slovakija | Jozef HUDEC
  Agnesa SKUPNIKOVA | Jaroslav KOVÁÈ |
| Suomija | Mirkka MYKKÄNEN
  Olli SORAINEN | Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND |
| Švedija | Anna SANTESSON
  Åsa CARLANDER | Claes-Göran LOCK |
| Jungtinė Karalystė | Peter BODE
  Seonaid WEBB | Ute CHATTERJEE |

Šalis

Nariai

Pakaitiniai nariai

Belgija

Virginie LECLERCQ

Anne ZIMMERMAN

Alix GEYSELS

Bulgarija

Liliana STANKOVA

Nikolay NIKOLOV

Rossitza STELIANOVA

Čekija

Martina MICHALCOVÁ

Věra KOLMEROVÁ

Hana VACULÍKOVÁ

Danija

Stig Hansen NØRGAARD

Lisbet MØLLER NIELSEN

Simone HEINECKE

Vokietija

Gisbert BRINKMANN

Ute PLÖTZ

Henning GRUB

Estija

Thor-Sten VERTMANN

Maarja KULDJÄRV

Carita RAMMUS

Airija

Brendan SHANAHAN

Larry O' GRADY

Deirdre NALLY

Graikija

Constantinos CHRYSSINIS

Grigorios ALEXAKIS

Lydia KOTROF

Ispanija

Carlos GUERVÓS MAÍLLO

Carlos LOPÉZ-MONIS

Carlos GARCÍA DE CORTAZAR-NEBREDA

Prancūzija

Nadia MAROT

Laurent FRIBOULET

Albert MARTINO

Italija

—

—

Kipras

Demetris MICHAELIDES

Agni PAPAGEORGIOU

—

Latvija

Linda PAUGA

Līga EMULE

Mārtiņš BRENCIS

Lietuva

Rita KAZLAUSKIENĖ

Monika VYŠNIAUSKIENĖ

Andrius TEKORIUS

Liuksemburgas

Mariette SCHOLTUS

Tom GOEDERS

Paolo FINZI

Vengrija

Vera ÁCS

Éva Tímea KISS

Hajnalka ERDŐS

Malta

—

—

Nyderlandai

C.W. Olde OLTHOF

M.G. BLOMSMA

G. WIDERA-STEVENS

Austrija

Ingrid NOWOTNY

Doris WITEK-WEINDORFER

Heinz KUTROWATZ

Lenkija

Janusz GRZYB

Magdalena SWEKLEJ

Marcin PARNOWSKI

Portugalija

Ana Paula FERNANDES

Ana Cristina SANTOS PEDROSO

Mário PEDRO

Rumunija

Bogdan PAŞCA

Marius RĂŞCANU

Auraş MARINESCU

Slovėnija

Radivoj RADAK

Damjana ŠARČEVIČ

Ana KLINAR

Slovakija

Jozef HUDEC

Agnesa SKUPNIKOVA

Jaroslav KOVÁÈ

Suomija

Mirkka MYKKÄNEN

Olli SORAINEN

Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND

Švedija

Anna SANTESSON

Åsa CARLANDER

Claes-Göran LOCK

Jungtinė Karalystė

Peter BODE

Seonaid WEBB

Ute CHATTERJEE

II.   DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

| Šalis | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Jean-François MACOURS
  — | Yvienne VAN HOLSBEECK |
| Bulgarija | Iliyan TSENOV
  Diana ANGELOVA | Daniel YANEV |
| Čekija | Miroslav FEBER
  Zdena LA SALA | Pavel JANIČKO |
| Danija | Michael JACOBSEN
  Jens WIENE | Käthe MUNK RYOM |
| Vokietija | Renate GABKE
  Klaus BECK | Frank STÖHR |
| Estija | Liina CARR
  Leif KALEV | Tiia TAMMELEHT |
| Airija | Esther LYNCH
  Brendan MACKIN | — |
| Graikija | Georgios PERENTIS
  Georgios SKOULATAKIS | Euthimios EUTHIMIOU |
| Ispanija | Ana Maria  CORRAL JUÁN
  Mohamed Anour HAIDOUR | Pilar ROC ALFARO |
| Prancūzija | Corinne MARES
  An LENOUAIL | Ommar BENFAÏD |
| Italija | — | — |
| Kipras | Nicos GREGORIOU
  Nicos EPISTITHIOU | Diomedes DIOMEDOUS |
| Latvija | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irēna KALNIŅA |
| Lietuva | Janina ŠVEDIENĖ
  Janina MATUIZIENĖ | Jovita MEŠKAUSKIENĖ |
| Liuksemburgas | — | — |
| Vengrija | Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
  Károly GYÖRGY | Edit PINK |
| Malta | — | — |
| Nyderlandai | Caroline RIETBERGEN
  Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM | Paul VAN KRUINING |
| Austrija | Johannes PEYRL
  Oliver RÖPKE | Ludwig ROITHINGER |
| Lenkija | Dorota GARDIAS
  Jakub KUS | Bogdan OLSZEWSKI |
| Portugalija | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  José Manuel DA LUZ CORDEIRO | Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES |
| Rumunija | Valentin MOCANU
  Liviu APOSTOIU | Dragos FRUMOSU |
| Slovėnija | Metka ROKSANDIĆ
  Jaka POČIVAVŠEK | Gregor CERAR |
| Slovakija | Magdaléna MELLENOVÁ
  Milan BUŠO | Jana SLÁVIKOVÁ |
| Suomija | Pia BJÖRKBACKA
  Liisa FOLKERSMA | Ralf SUND |
| Švedija | Monika ARVIDSSON
  Lena WIRKKALA | Ossian WENNSTRÖM |
| Jungtinė Karalystė | Sean BAMFORD
  Mohammed TAJ | Wilf SULLIVAN |

Šalis

Nariai

Pakaitiniai nariai

Belgija

Jean-François MACOURS

—

Yvienne VAN HOLSBEECK

Bulgarija

Iliyan TSENOV

Diana ANGELOVA

Daniel YANEV

Čekija

Miroslav FEBER

Zdena LA SALA

Pavel JANIČKO

Danija

Michael JACOBSEN

Jens WIENE

Käthe MUNK RYOM

Vokietija

Renate GABKE

Klaus BECK

Frank STÖHR

Estija

Liina CARR

Leif KALEV

Tiia TAMMELEHT

Airija

Esther LYNCH

Brendan MACKIN

—

Graikija

Georgios PERENTIS

Georgios SKOULATAKIS

Euthimios EUTHIMIOU

Ispanija

Ana Maria  CORRAL JUÁN

Mohamed Anour HAIDOUR

Pilar ROC ALFARO

Prancūzija

Corinne MARES

An LENOUAIL

Ommar BENFAÏD

Italija

—

—

Kipras

Nicos GREGORIOU

Nicos EPISTITHIOU

Diomedes DIOMEDOUS

Latvija

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irēna KALNIŅA

Lietuva

Janina ŠVEDIENĖ

Janina MATUIZIENĖ

Jovita MEŠKAUSKIENĖ

Liuksemburgas

—

—

Vengrija

Judit CZUGLERNÉ IVÁNY

Károly GYÖRGY

Edit PINK

Malta

—

—

Nyderlandai

Caroline RIETBERGEN

Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM

Paul VAN KRUINING

Austrija

Johannes PEYRL

Oliver RÖPKE

Ludwig ROITHINGER

Lenkija

Dorota GARDIAS

Jakub KUS

Bogdan OLSZEWSKI

Portugalija

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES

Rumunija

Valentin MOCANU

Liviu APOSTOIU

Dragos FRUMOSU

Slovėnija

Metka ROKSANDIĆ

Jaka POČIVAVŠEK

Gregor CERAR

Slovakija

Magdaléna MELLENOVÁ

Milan BUŠO

Jana SLÁVIKOVÁ

Suomija

Pia BJÖRKBACKA

Liisa FOLKERSMA

Ralf SUND

Švedija

Monika ARVIDSSON

Lena WIRKKALA

Ossian WENNSTRÖM

Jungtinė Karalystė

Sean BAMFORD

Mohammed TAJ

Wilf SULLIVAN

III.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

| Šalis | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Sonja KOHNENMERGEN
  Philippe STIENON | Monica DE JONGHE |
| Bulgarija | Evgeniy IVANOV
  Branimir HANDJIEV | Galia BOZHANOVA |
| Čekija | Marie ZVOLSKÁ
  Miroslav FIŘT | Vladimíra DRBALOVÁ |
| Danija | Henning GADE
  Flemming DREESEN | Benjamin HOLST |
| Vokietija | Jürgen WUTTKE
  Angela SCHNEIDER-BODIEN | Stefan HOEHL |
| Estija | Lilian SALLASTE
  Heinart PUHKIM | Tarmo KRIIS |
| Airija | Finola MCDONNELL
  Tony DONOHOE | Heidi LOUGHEED |
| Graikija | Eirini BARDANI
  Nikos DIMAS | Antonios MEGGOULIS |
| Ispanija | Pablo GÓMEZ ALBO
  Celia FERRERO ROMERO | Javier IBARS ALVARO |
| Prancūzija | Gaëtan BEZIER
  Odile MENNETEAU | Pascale DESSEN |
| Italija | — | — |
| Kipras | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Lena PANAYIOTOU |
| Latvija | Ilona KIUKUCĀNE
  Inese STEPIŅA | — |
| Lietuva | Justinas USONIS
  Aidas VAIČIULIS | Iginijus ŠAKŪNAS |
| Liuksemburgas | — | — |
| Vengrija | Zsuzsanna JUNG
  István KOMORÓCZKI | Adrienn BÁLINT |
| Malta | — | — |
| Nyderlandai | S.J.L NIEUWSMA
  W.M.J.M. Mario VAN MIERLO | G.A.M. Gerard VAN DER GRIND |
| Austrija | Margit KREUZHUBER
  Andreas GRUBER | Christa SCHWENG |
| Lenkija | Michal GAWRYSZCAK
  Jacek MĘCINA | Jolanta KOSAKOWSKA |
| Portugalija | Cristina NAGY MORAIS
  Adília LISBOA | Marcelino PENA COSTA |
| Rumunija | Roxana PRODAN
  Doru Claudian FRUNZULICĂ | Dan ANGHELESCU |
| Slovėnija | Metka PENKO NATLAČEN
  Igor ANTAUER | — |
| Slovakija | Vladimír KALINA
  Jozef ORGONÁŠ | Jana CHRKAVÁ |
| Suomija | Katja LEPPÄNEN
  Mikko RÄSÄNEN | Mikko NYYSSÖLÄ |
| Švedija | Karin EKENGER
  Leif LINDBERG | Fabian WALLÉN |
| Jungtinė Karalystė | Jim BLIGH
  Neil CARBERRY | Guy BAILEY |

Šalis

Nariai

Pakaitiniai nariai

Belgija

Sonja KOHNENMERGEN

Philippe STIENON

Monica DE JONGHE

Bulgarija

Evgeniy IVANOV

Branimir HANDJIEV

Galia BOZHANOVA

Čekija

Marie ZVOLSKÁ

Miroslav FIŘT

Vladimíra DRBALOVÁ

Danija

Henning GADE

Flemming DREESEN

Benjamin HOLST

Vokietija

Jürgen WUTTKE

Angela SCHNEIDER-BODIEN

Stefan HOEHL

Estija

Lilian SALLASTE

Heinart PUHKIM

Tarmo KRIIS

Airija

Finola MCDONNELL

Tony DONOHOE

Heidi LOUGHEED

Graikija

Eirini BARDANI

Nikos DIMAS

Antonios MEGGOULIS

Ispanija

Pablo GÓMEZ ALBO

Celia FERRERO ROMERO

Javier IBARS ALVARO

Prancūzija

Gaëtan BEZIER

Odile MENNETEAU

Pascale DESSEN

Italija

—

—

Kipras

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Lena PANAYIOTOU

Latvija

Ilona KIUKUCĀNE

Inese STEPIŅA

—

Lietuva

Justinas USONIS

Aidas VAIČIULIS

Iginijus ŠAKŪNAS

Liuksemburgas

—

—

Vengrija

Zsuzsanna JUNG

István KOMORÓCZKI

Adrienn BÁLINT

Malta

—

—

Nyderlandai

S.J.L NIEUWSMA

W.M.J.M. Mario VAN MIERLO

G.A.M. Gerard VAN DER GRIND

Austrija

Margit KREUZHUBER

Andreas GRUBER

Christa SCHWENG

Lenkija

Michal GAWRYSZCAK

Jacek MĘCINA

Jolanta KOSAKOWSKA

Portugalija

Cristina NAGY MORAIS

Adília LISBOA

Marcelino PENA COSTA

Rumunija

Roxana PRODAN

Doru Claudian FRUNZULICĂ

Dan ANGHELESCU

Slovėnija

Metka PENKO NATLAČEN

Igor ANTAUER

—

Slovakija

Vladimír KALINA

Jozef ORGONÁŠ

Jana CHRKAVÁ

Suomija

Katja LEPPÄNEN

Mikko RÄSÄNEN

Mikko NYYSSÖLÄ

Švedija

Karin EKENGER

Leif LINDBERG

Fabian WALLÉN

Jungtinė Karalystė

Jim BLIGH

Neil CARBERRY

Guy BAILEY

2 straipsnis

Vėliau Taryba skirs narius, kurių kandidatūros dar nebuvo pasiūlytos.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. HORTEFEUX

---

(1)  OL L 257, 1968 10 18, p. 2.

1

(2)  OL C 242, 2006 10 7, p. 1.

2

(3)  OL C 320, 2006 12 28, p. 4.

3

(4)  OL C 78, 2007 4 11, p. 4.

4

---

Komisija

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/12

---

Euro kursas (1)

2008 m. spalio 3 d.

(2008/C 253/04)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3834 |
| JPY | Japonijos jena | 145,09 |
| DKK | Danijos krona | 7,4612 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,78355 |
| SEK | Švedijos krona | 9,7017 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5654 |
| ISK | Islandijos krona | 156,13 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,292 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,795 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 246,1 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7096 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,4277 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,8765 |
| SKK | Slovakijos krona | 30,329 |
| TRY | Turkijos lira | 1,8092 |
| AUD | Australijos doleris | 1,78 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4899 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,7503 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,0878 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0063 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 697,85 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,8073 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,4742 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,1208 |
| IDR | Indijos rupija | 13 045,46 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7969 |
| PHP | Filipinų pesas | 65,05 |
| RUB | Rusijos rublis | 35,8525 |
| THB | Tailando batas | 47,298 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,8411 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,5978 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3834

JPY

Japonijos jena

145,09

DKK

Danijos krona

7,4612

GBP

Svaras sterlingas

0,78355

SEK

Švedijos krona

9,7017

CHF

Šveicarijos frankas

1,5654

ISK

Islandijos krona

156,13

NOK

Norvegijos krona

8,292

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,795

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

246,1

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7096

PLN

Lenkijos zlotas

3,4277

RON

Rumunijos lėja

3,8765

SKK

Slovakijos krona

30,329

TRY

Turkijos lira

1,8092

AUD

Australijos doleris

1,78

CAD

Kanados doleris

1,4899

HKD

Honkongo doleris

10,7503

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,0878

SGD

Singapūro doleris

2,0063

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 697,85

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,8073

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,4742

HRK

Kroatijos kuna

7,1208

IDR

Indijos rupija

13 045,46

MYR

Malaizijos ringitas

4,7969

PHP

Filipinų pesas

65,05

RUB

Rusijos rublis

35,8525

THB

Tailando batas

47,298

BRL

Brazilijos realas

2,8411

MXN

Meksikos pesas

15,5978

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/13

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 253/05)

| Pagalbos Nr. | XS 186/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Baden-Württemberg |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt |
| Teisinis pagrindas | Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 150 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 7 1 |
| Trukmė | 2008 9 30 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Landeskreditbank Baden-Württemberg |
| Förderbank |
| Postfach 10 29 43 |
| D-70025 Stuttgart |

Pagalbos Nr.

XS 186/08

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Baden-Württemberg

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt

Teisinis pagrindas

Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 150 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 7 1

Trukmė

2008 9 30

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Förderbank

Postfach 10 29 43

D-70025 Stuttgart

| Pagalbos Nr. | XS 196/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Freistaat Sachsen |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“ |
| Teisinis pagrindas | VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 13,7 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 1 1 |
| Trukmė | 2015 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Pagalbos Nr.

XS 196/08

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Freistaat Sachsen

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Teisinis pagrindas

VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 13,7 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 1 1

Trukmė

2015 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Pagalbos Nr. | XS 197/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Danija |
| Regionas | Region Hovedstaden |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev |
| Teisinis pagrindas | Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten |
| Pagalbos priemonės rūšis | Ad hoc |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,01 mln. DKK |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 7 8 |
| Trukmė | 2008 9 9 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Vandens tiekimas nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas; profesinė, mokslinė ir techninė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Danmarks Eksportråd |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |

Pagalbos Nr.

XS 197/08

Valstybė narė

Danija

Regionas

Region Hovedstaden

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev

Teisinis pagrindas

Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten

Pagalbos priemonės rūšis

Ad hoc

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,01 mln. DKK

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 7 8

Trukmė

2008 9 9

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Vandens tiekimas nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas; profesinė, mokslinė ir techninė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Danmarks Eksportråd

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

| Pagalbos Nr. | XS 199/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | North East England |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Sterling Investment Properties LLP |
| Teisinis pagrindas | Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 1,2 mln. GBP |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 6 9 |
| Trukmė | 2008 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visa gamyba, Kitos paslaugos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | GONE Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle on Tyne NE1 4 WH |
| United Kingdom |

Pagalbos Nr.

XS 199/08

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

North East England

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Sterling Investment Properties LLP

Teisinis pagrindas

Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 1,2 mln. GBP

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 6 9

Trukmė

2008 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visa gamyba, Kitos paslaugos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

GONE Citygate

Gallowgate

Newcastle on Tyne NE1 4 WH

United Kingdom

| Pagalbos Nr. | XS 204/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Puglia |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro |
| Teisinis pagrindas | Legge regionale n. 10/2004 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 6 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 1 1 |
| Trukmė | 2008 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Regione Puglia |
| Assessorato al lavoro e cooperazione |
| Settore lavoro e cooperazione |
| Responsabile di misura 3.11 |
| Viale Corigliano 1 — Zona industriale |
| I-70123 Bari |

Pagalbos Nr.

XS 204/08

Valstybė narė

Italija

Regionas

Puglia

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro

Teisinis pagrindas

Legge regionale n. 10/2004

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 6 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 1 1

Trukmė

2008 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Regione Puglia

Assessorato al lavoro e cooperazione

Settore lavoro e cooperazione

Responsabile di misura 3.11

Viale Corigliano 1 — Zona industriale

I-70123 Bari

| Pagalbos Nr. | XS 206/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Danija |
| Regionas | — |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Forskningskupon |
| Teisinis pagrindas | Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 15 mln. DKK |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 6 10 |
| Trukmė | 2009 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling |
| Bredgade 40 |
| DK-1260 København K |

Pagalbos Nr.

XS 206/08

Valstybė narė

Danija

Regionas

—

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Forskningskupon

Teisinis pagrindas

Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 15 mln. DKK

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 6 10

Trukmė

2009 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Bredgade 40

DK-1260 København K

---

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/17

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 253/06)

| Pagalbos Nr. | XT 85/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Belgija |
| Regionas | Vlaams Gewest |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | NV Bekaert |
| Teisinis pagrindas | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Ad hoc |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,81 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis |
| Įgyvendinimo data | 2007 12 1 |
| Trukmė | 2009 11 30 |
| Tikslas | Specialusis mokymas |
| Ekonomikos sektorius | Šaltasis vielos tempimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Pagalbos Nr.

XT 85/08

Valstybė narė

Belgija

Regionas

Vlaams Gewest

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

NV Bekaert

Teisinis pagrindas

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Pagalbos priemonės rūšis

Ad hoc

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,81 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Įgyvendinimo data

2007 12 1

Trukmė

2009 11 30

Tikslas

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektorius

Šaltasis vielos tempimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Pagalbos Nr. | XT 86/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Belgija |
| Regionas | Vlaams Gewest |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | NV Ford-Werke GMBH |
| Teisinis pagrindas | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Ad hoc |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,78 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis |
| Įgyvendinimo data | 2007 3 12 |
| Trukmė | 2007 12 31 |
| Tikslas | Specialusis mokymas |
| Ekonomikos sektorius | Variklinių transporto priemonių pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Pagalbos Nr.

XT 86/08

Valstybė narė

Belgija

Regionas

Vlaams Gewest

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

NV Ford-Werke GMBH

Teisinis pagrindas

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Pagalbos priemonės rūšis

Ad hoc

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,78 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Įgyvendinimo data

2007 3 12

Trukmė

2007 12 31

Tikslas

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektorius

Variklinių transporto priemonių pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Pagalbos Nr. | XT 94/08 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Navarra |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011 |
| Teisinis pagrindas | Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)
  http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 0,09 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis |
| Įgyvendinimo data | 2008 7 3 |
| Trukmė | 2011 10 31 |
| Tikslas | Specialusis mokymas |
| Ekonomikos sektorius | Kitos paslaugos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra |
| Parque Tomás Caballero, no 1 |
| Edificio «Fuerte del Príncipe II» |
| E-31005 Pamplona |

Pagalbos Nr.

XT 94/08

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Navarra

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011

Teisinis pagrindas

Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)

http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 0,09 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Įgyvendinimo data

2008 7 3

Trukmė

2011 10 31

Tikslas

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektorius

Kitos paslaugos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra

Parque Tomás Caballero, no 1

Edificio «Fuerte del Príncipe II»

E-31005 Pamplona

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/19

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS — EACEA/30/08

4.6 veiksmas — Partnerystė — Programa „Veiklus jaunimas“

(2008/C 253/07)

1.   TIKSLAI IR PRIORITETAI

Įgyvendindama programos „Veiklus jaunimas“ 4.6 veiksmą, Europos Komisija per Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą siekia remti partnerystės su regioninėmis ar vietos valdžios įstaigomis arba jaunimo sektoriuje Europos lygmeniu veikiančiomis organizacijomis projektus.

Jei kitų programos dalių tikslas – suteikti daug įvairių subsidijų mažiems jaunimo mainų, jaunimo iniciatyvų ar mokymo ir su jaunimu susijusioje srityje dirbančių asmenų tinklo kūrimo projektams, tai šiuo kvietimu siekiama tokius mažus projektus sujungti į vieną struktūrinį projektą, kurį pasiūlytų Europos lygmeniu veikiančios organizacijos ar viešosios įstaigos. Todėl toks naudos gavėjas įgyja galimybę savo vykdomai jaunimui skirtai veiklai suteikti europinį aspektą, padaryti ją matomą Europoje ir (arba) kartu su Europos Sąjunga imtis veiksmų remti jaunimui skirtus projektus, kuriuos įgyvendina trečiosios šalys (pavyzdžiui, naudos gavėjo regione įsikūrusios jaunimo asociacijos). Taip sujungtus projektus gali įgyvendinti pats subsidijos gavėjas arba kitos subsidijos gavėjo ir Europos Sąjungos bendrai remiamos įstaigos. Todėl šis veiksmas priskiriamas partnerystei, kuria siekiama užtikrinti kuo didesnį daugialypį poveikį jaunimui skirtiems veiksmams.

Šio kvietimo tikslas – remti partnerystę prisidedant prie jaunimui skirtų suderintų europinio masto strategijų ir veiklos programų plėtros.

Konkrečiai pagal šį kvietimą remiamas projektas yra veiklos programa:

| — | kurioje sujungiama viena ar kelios veiklos sritys, patenkančios į programos „Veiklus jaunimas“ 1.1, 1.2 ir (arba) 4.3 veiksmų taikymo sritį (išskyrus tinklo kūrimą); |
| --- | --- |

—

kurioje sujungiama viena ar kelios veiklos sritys, patenkančios į programos „Veiklus jaunimas“ 1.1, 1.2 ir (arba) 4.3 veiksmų taikymo sritį (išskyrus tinklo kūrimą);

| — | kurią pasiūlė paraišką pateikusi ir reikalavimus atitinkanti organizacija, dalyvaujanti projekte pagal vieną iš šių dviejų taisyklių (taikant vieną taisyklę, kita netaikoma):







  a) | veiklos programą įgyvendina pati paraišką pateikusi organizacija (A taisyklė); |
| --- | --- | --- |

—

kurią pasiūlė paraišką pateikusi ir reikalavimus atitinkanti organizacija, dalyvaujanti projekte pagal vieną iš šių dviejų taisyklių (taikant vieną taisyklę, kita netaikoma):

a)

veiklos programą įgyvendina pati paraišką pateikusi organizacija (A taisyklė);

| b) | veiklos programą įgyvendina kita(-os) organizacija(-os), atitinkanti(-čios) su veiklos programa susijusių programos „Veiklus jaunimas“ priemonėse nustatytus tinkamumo kriterijus, o paraišką pateikusi organizacija vaidina tik koordinatorės vaidmenį (B taisyklė); šiuo atveju organizaciją(-as), kuri(-ios) įgyvendins veiklos programą, turi paskirti paraišką pateikusi organizacija nuo paraiškos pateikimo datos. |
| --- | --- |

b)

veiklos programą įgyvendina kita(-os) organizacija(-os), atitinkanti(-čios) su veiklos programa susijusių programos „Veiklus jaunimas“ priemonėse nustatytus tinkamumo kriterijus, o paraišką pateikusi organizacija vaidina tik koordinatorės vaidmenį (B taisyklė); šiuo atveju organizaciją(-as), kuri(-ios) įgyvendins veiklos programą, turi paskirti paraišką pateikusi organizacija nuo paraiškos pateikimo datos.

2.   REIKALAVIMUS ATITINKANTYS PAREIŠKĖJAI

Paraiškas gali teikti regioninės ar vietos valdžios įstaigos arba jaunimo sektoriuje Europos mastu veikiančios organizacijos (ENGO), turinčios organizacijų narių bent aštuoniose programos „Veiklus jaunimas“ šalyse.

Reikalavimus atitinka tik tos paraiškos, kurias pateikę pareiškėjai turi juridinio asmens statusą, yra įsisteigę vienoje iš programos šalių ir buvo įsteigti ne mažiau kaip prieš vienerius metus iki paraiškos pateikimo. Programos šalys yra šios:

| — | Europos Sąjungos valstybės narės: Austrija, Belgija, Danija, Vokietija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija, Italija, Švedija, Jungtinė Karalystė, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Suomija, Graikija, Kipras, Bulgarija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Čekija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos valstybės narės: Austrija, Belgija, Danija, Vokietija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija, Italija, Švedija, Jungtinė Karalystė, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Suomija, Graikija, Kipras, Bulgarija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Čekija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija;

| — | valstybės, kurios priklauso Europos laisvosios prekybos asociacijai (ELPA) ir yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija; |
| --- | --- |

—

valstybės, kurios priklauso Europos laisvosios prekybos asociacijai (ELPA) ir yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija;

| — | šalys kandidatės, kurioms nustatyta pasirengimo narystei strategija, pagal bendruosius principus, sąlygas ir taisykles, nustatytas pagrindų susitarimuose, sudarytuose su šiomis šalimis dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose: Turkija. |
| --- | --- |

—

šalys kandidatės, kurioms nustatyta pasirengimo narystei strategija, pagal bendruosius principus, sąlygas ir taisykles, nustatytas pagrindų susitarimuose, sudarytuose su šiomis šalimis dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose: Turkija.

3.   REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS VEIKLOS SRITYS

Reikalavimus atitinkančios veiklos sritys, kurias galima įtraukti į veiklos programą, yra šios:

| 1. | „Jaunimo mainai“ – veikla, priskiriama programos „Veiklus jaunimas“1.1 veiksmo taikymo sričiai (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede); |
| --- | --- |

1.

„Jaunimo mainai“ – veikla, priskiriama programos „Veiklus jaunimas“1.1 veiksmo taikymo sričiai (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede);

| 2. | „Jaunimo iniciatyvos“ – veikla, priskiriama programos „Veiklus jaunimas“1.2 veiksmo taikymo sričiai (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede); |
| --- | --- |

2.

„Jaunimo iniciatyvos“ – veikla, priskiriama programos „Veiklus jaunimas“1.2 veiksmo taikymo sričiai (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede);

| 3. | veiklos sritys, priskiriamos programos „Veiklus jaunimas“ 4.3 veiksmo taikymo sričiai, išskyrus su tinklo kūrimu susijusias veiklos sritis (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede). |
| --- | --- |

3.

veiklos sritys, priskiriamos programos „Veiklus jaunimas“ 4.3 veiksmo taikymo sričiai, išskyrus su tinklo kūrimu susijusias veiklos sritis (išsamią informaciją apie tinkamumo kriterijus ir finansavimo taisykles žr. I priede).

Jokia kita veikla reikalavimų neatitinka.

Programos būtinai turi būti pradėtos įgyvendinti tarp 2009 m. balandžio 1 d. ir 2009 m. rugsėjo 1 d.

Veiklos programos gali trukti 2 metus (24 mėnesius).

4.   SUTARTIES PASIRAŠYMO KRITERIJAI

Projekto kokybė vertinama remiantis šiais kriterijais:

| A. | Bendra veiklos programos ir jos koordinavimo kokybė, kuri bus vertinama atsižvelgiant į:






  a) | paraiškų atitiktį programos „Veiklus jaunimas“ ir šio kvietimo teikti paraiškas tikslams; |
| --- | --- | --- |

A.

Bendra veiklos programos ir jos koordinavimo kokybė, kuri bus vertinama atsižvelgiant į:

a)

paraiškų atitiktį programos „Veiklus jaunimas“ ir šio kvietimo teikti paraiškas tikslams;

| b) | veiklos programos kūrimo ir ypač jos planavimo kokybę; |
| --- | --- |

b)

veiklos programos kūrimo ir ypač jos planavimo kokybę;

| c) | veiklos programos reikšmę (t. y. jos daugialypį poveikį, jos ilgalaikį poveikį dideliam jaunuolių skaičiui, jos matomumą ir jos rezultatų vertę bei panaudojimą); |
| --- | --- |

c)

veiklos programos reikšmę (t. y. jos daugialypį poveikį, jos ilgalaikį poveikį dideliam jaunuolių skaičiui, jos matomumą ir jos rezultatų vertę bei panaudojimą);

| d) | jaunuolių ir su jaunimu dirbančių asmenų, tiesiogiai dalyvaujančių įgyvendinant veiklos programą, skaičių. |
| --- | --- |

d)

jaunuolių ir su jaunimu dirbančių asmenų, tiesiogiai dalyvaujančių įgyvendinant veiklos programą, skaičių.

Kiekvienas pirmiau aprašytų (A punkte) kriterijų bus vienodai svarbus atliekant vertinimą.

| B. | Į veiklos programą įtrauktos kiekvienos veiklos kokybė, kuri bus vertinama remiantis:






  a) | visais su šia veikla susijusiais sutarties pasirašymo kriterijais (projekto ir pasiūlytų metodų kokybė, dalyvių ir projektų rengėjų duomenys) ir jų svarba vertinimui, kaip nurodyta I priede. |
| --- | --- | --- |

B.

Į veiklos programą įtrauktos kiekvienos veiklos kokybė, kuri bus vertinama remiantis:

a)

visais su šia veikla susijusiais sutarties pasirašymo kriterijais (projekto ir pasiūlytų metodų kokybė, dalyvių ir projektų rengėjų duomenys) ir jų svarba vertinimui, kaip nurodyta I priede.

Abi kriterijų kategorijos atliekant vertinimą bus vienodai svarbios.

5.   BIUDŽETAS

Pagal šį kvietimą atrinktų programų bendras finansavimo biudžetas sudaro apytiksliai 750 000 EUR.

Kiekvienam projektui suteikta subsidijos suma negali viršyti 100 000 EUR.

Vykdydamas partnerystę naudos gavėjas projektą finansuos bendrai su Europos Komisija.

Įstaiga pasilieka galimybę neskirti visų turimų lėšų.

6.   PASKUTINĖ PARAIŠKOS PATEIKIMO DIENA

Paraiškos Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai (toliau – įstaiga) turi būti pateiktos ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 1 d.šiuo adresu:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme «Jeunesse en action» |
| Appel à propositions EACEA/30/08 |
| BOUR 01/001 |
| Avenue du Bourget, 1 |
| B-1140 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme «Jeunesse en action»

Appel à propositions EACEA/30/08

BOUR 01/001

Avenue du Bourget, 1

B-1140 Bruxelles

Priimamos tik naudojant reikiamą formą tinkamai užpildytos, su nurodyta data ir asmens, įgalioto prisiimti teisinius įsipareigojimus paraišką pateikusios organizacijos vardu, pasirašytos paraiškos.

Faksu ar elektroniniu paštu atsiųstos paraiškos nepriimamos.

7.   PAPILDOMA INFORMACIJA

Išsamios gairės pareiškėjams ir paraiškos formos pateiktos šiuo adresu:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/action46/index_en.htm.

Paraiškos privalo būti pateiktos nustatyta forma, jose turi būti visi priedai ir prašoma informacija.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/22

---

Pranešimas apie artėjantį tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo terminą

(2008/C 253/08)

| 1. | Kaip numatyta 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) 11 straipsnio 2 dalyje, Komisija praneša, kad jeigu toliau nustatyta tvarka nebus inicijuota peržiūra, toliau minimų antidempingo priemonių galiojimas pasibaigs lentelėje nurodytą dieną. |
| --- | --- |

1.

Kaip numatyta 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) 11 straipsnio 2 dalyje, Komisija praneša, kad jeigu toliau nustatyta tvarka nebus inicijuota peržiūra, toliau minimų antidempingo priemonių galiojimas pasibaigs lentelėje nurodytą dieną.

2.   Tvarka

Bendrijos gamintojai gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą. Prašyme turi būti pateikta pakankamai įrodymų, jog yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui toliau ar iš naujo būtų vykdomas dempingas ir daroma žala.

Jeigu Komisija nuspręs peržiūrėti atitinkamas priemones, importuotojams, eksportuotojams, eksportuojančios šalies atstovams ir Bendrijos gamintojams bus suteikta galimybė plačiau išaiškinti, paneigti peržiūros prašyme išdėstytą informaciją arba pateikti su ja susijusių pastabų.

3.   Terminas

Bet kuriuo metu nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, bet ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki toliau pateiktoje lentelėje nurodytos dienos, Bendrijos gamintojai Europos Komisijos Prekybos generaliniam direktoratui (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79, 4/23, B-1049 Brussels) (2) gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą.

| 4. | Šis pranešimas skelbiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96.









  Produktas | Kilmės arba eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Natrio ciklamatas | Kinijos Liaudies Respublika
  Indonezija | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 435/2004 (OL L 72, 2004 3 11, p. 1) | 2009 3 12 |

4.

Šis pranešimas skelbiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96.

Produktas

Kilmės arba eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo terminas

Natrio ciklamatas

Kinijos Liaudies Respublika

Indonezija

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 435/2004 (OL L 72, 2004 3 11, p. 1)

2009 3 12

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

(2)  Telefaksas: (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/23

---

VALSTYBĖS PAGALBA — VOKIETIJA

Valstybės pagalba Nr. C 27/08 (ex N 426/05) — Vokietija — „EverQ“ (MVĮ priemoka)

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 253/09)

2008 m. birželio 17 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Vokietijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faksas: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faksas: (32-2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Vokietijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

PRIEMONĖS IR INVESTICINIO PROJEKTO APIBŪDINIMAS

Pagalbos, apie kurią pranešta, gavėja yra įmonė „EverQ GmbH“ (toliau – „EverQ“). „EverQ“ – tai 2004 m. gruodžio mėn. įmonių „Evergreen Solar Inc.“ ir „Q-Cells AG“ (kurioms priklauso atitinkamai 75,1 % ir 24,9 % įmonės „EverQ“ akcijų) įsteigta bendra įmonė. Įmonė „Evergreen“ gamina saulės modulius, jai priklauso „String-Ribbon“ technologijos patentas. Įmonė „Q-Cells“ yra antra pagal dydį saulės elementų gamintoja pasaulyje. 2005 m. lapkričio mėn. įmonė „Renewable Energy Corporation“, didžiausia pasaulyje fotovoltinės įrangos pramonei skirtų silicio medžiagų gamintoja, per savo patronuojamąsias įmones taip pat gaminanti saulės plokštes, elementus ir modulius, prisijungė prie bendros įmonės – nuo 2006 m. gruodžio mėn. šiems trims partneriams priklauso po 33,3 % įmonės „EverQ“ akcijų.

Byloje Nr. N 426/05 (1)2006 m. birželio 7 d. Komisija patvirtino (nuoroda C(2006) 2092 fin) pagalbą įmonei „EverQ GmbH“, skiriamą kaip MVĮ priemoką. Pagalbos projekto tikslas – skatinti regionų vystymąsi. Projektas skirtas naujai gamyklai („EverQ1“), kuri gamintų saulės modulius, pagrįstus „String-Ribbon“ technologija, pastatyti. Naujoji gamykla buvo pirma įmonės „EverQ“ gamybos vieta. Statybos prasidėjo 2004 m. gruodžio mėn. Numatyta, kad gamyklos nominalus gamybos pajėgumas sieks iki 30 megavatų ir kad gamykla pradės veikti iki 2007 m. gruodžio 31 d.

Vykdydama tyrimą, susijusį su kita įmonei „EverQ“ skirta pagalbos priemone, apie kurią pranešta (Nr. N 864/06), Komisija aptiko įrodymų, kad galėjo būti manipuliuojama įmonės „EverQ“ nuosavybės teise ir finansine struktūra siekiant užtikrinti, kad įmonė „EverQ“ atitiktų reikalavimus MVĮ priemokai gauti. Priimdama sprendimą dėl įmonei „EverQ“ skirtos MVĮ priemokos Komisija neturėjo minėtos informacijos.

Naujoji informacija susijusi su įmonių „Evergreen“ ir „Q-Cells“ pradiniu pagrindiniu bendros įmonės susitarimu dėl „EverQ1“ projekto – iš šio susitarimo matyti, kad bendros įmonės partneriai [...] (2) apribojo įmonės „Q-Cells“ akcijų dalį, kuri buvo mažesnė nei 25 % (24,9 %), siekdami padidinti leistiną valstybės pagalbos sumą (įskaitant MVĮ priemoką).

PAGALBOS PRIEMONĖS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

Įmonė „EverQ“ gavo 28 471 100 EUR regioninės investicinės pagalbos, įskaitant 15 % MVĮ priemoką „EverQ1“ projektui. MVĮ priemoka suteikta viršijant įprastą didžiausią pagal regioninės pagalbos teikimo gaires leistiną pagalbos intensyvumą. Priemoka MVĮ pagrįsta tuo, kad MVĮ reikia didesnių pagalbos sumų, kad būtų kompensuota už sunkumus, su kuriais tokios įmonės susiduria dėl savo dydžio.

Remiantis 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijos dėl mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (toliau – MVĮ rekomendacija) (3) 4 straipsniu, apskaičiuojant darbuotojų skaičių ir finansines sumas, kurias reikia žinoti aiškinantis klausimą, ar pagalbą gaunanti įmonė yra MVĮ, ataskaitiniu laikotarpiu reikia laikyti paskutinės patvirtintos atskaitomybės laikotarpį, o šie rodikliai apskaičiuojami kiekvienais metais.

Kadangi įmonė„Q-Cells“ valdė 24,9 % akcijų (t. y. mažiau kaip 25 %), jos darbuotojų skaičius ir finansinių sumų viršutinės ribos neįtrauktos skaičiuojant įmonės „EverQ“ darbuotojų skaičių arba finansinių sumų viršutines ribas (4). Todėl Komisija priėmė teigiamą sprendimą dėl „EverQ1“ suteiktos MVĮ priemokos, remdamasi tuo, kad pagal Vokietijos valdžios pateiktus įrodymus pagalbos gavėjas pranešimo metu atitiko MVĮ apibrėžimą ir kad pagalbos, apimančios MVĮ priemoką, reikėjo siekiant užtikrinti visos investicijos finansavimą.

Šioje byloje Komisijai kyla įtarimų, kad „EverQ“ akcininkai [...] stengėsi nepasiekti ribos, siekdami apeiti MVĮ apibrėžimą ir taip gauti didesnes pagalbos sumas, nors jie ir nesusidūrė su kliūtimis, kurios paprastai iškyla MVĮ.

Prieš nuspręsdama, ar panaikinti pradinį sprendimą patvirtinti MVĮ priemoką, vadovaudamasi procedūrinio reglamento 9 straipsniu Komisija nusprendė pradėti procedūrą suinteresuotųjų šalių pastaboms gauti.

RAŠTO TEKSTAS

„Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der genannten Beihilfemaßnahme gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (5) entschieden hat, wegen der genannten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt). |
| --- | --- |

(1)

In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt).

| (2) | Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(2)

Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (3) | Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

2.1.   Das Vorhaben

| (4) | Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte.

| (5) | Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand. |
| --- | --- |

(5)

Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand.

| (6) | Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf. |
| --- | --- |

(6)

Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf.

2.2.   Der Beihilfeempfänger

| (7) | Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen. |
| --- | --- |

(7)

Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen.

| (8) | Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her. |
| --- | --- |

(8)

Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her.

| (9) | Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ. |
| --- | --- |

(9)

Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ.

| (10) | Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ: |
| --- | --- |

(10)

Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ:

Image

2.3.   Die Investitionskosten und die Finanzierung des Vorhabens

| (11) | Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.
  Tabelle I
  Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)






  Investitionskategorie | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] (13) |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Werkzeuge | [...] |
| Investitionskosten insgesamt | 65 699 302 |
| Beihilfefähige Kosten insgesamt | 60 873 300 |

(11)

Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.

Tabelle I

Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)

Investitionskategorie

Betrag (in EUR)

Grundstück

[...] (13)

Gebäude

[...]

Maschinen/Werkzeuge

[...]

Investitionskosten insgesamt

65 699 302

Beihilfefähige Kosten insgesamt

60 873 300

| (12) | Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.
  Tabelle II
  Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)






  Finanzierungsmittel | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss | 14 142 000 |
| Zulage gemäß InvZulG | 14 329 100 |
| Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert) | 8 000 000 |
| Darlehen der Muttergesellschaften | [...] |
| Insgesamt | 65 699 302 |

(12)

Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.

Tabelle II

Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)

Finanzierungsmittel

Betrag (in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss

14 142 000

Zulage gemäß InvZulG

14 329 100

Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert)

8 000 000

Darlehen der Muttergesellschaften

[...]

Insgesamt

65 699 302

2.4.   Die neuen Informationen

| (13) | Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen. |
| --- | --- |

(13)

Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen.

2.5.   Anwendbare Verfahrensvorschriften

| (14) | In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘. |
| --- | --- |

(14)

In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘.

2.6.   Stellungnahme Deutschlands

| (15) | Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken. |
| --- | --- |

(15)

Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken.

| (16) | Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten. |
| --- | --- |

(16)

Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten.

| (17) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln. |
| --- | --- |

(17)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln.

| (18) | Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde. |
| --- | --- |

(18)

Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde.

| (19) | Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1. |
| --- | --- |

(19)

Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1.

| (20) | Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht. |
| --- | --- |

(20)

Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht.

| (21) | Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen. |
| --- | --- |

(21)

Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen.

| (22) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:






  — | der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden, |
| --- | --- | --- |

(22)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:

—

der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden,

| — | der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können, |
| --- | --- |

—

der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können,

| — | die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können. |
| --- | --- |

—

die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können.

| (23) | Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt. |
| --- | --- |

(23)

Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt.

3.   WÜRDIGUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

| (24) | Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren. |
| --- | --- |

(24)

Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren.

3.1.   Allgemeine Erwägungen

| (25) | Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe. |
| --- | --- |

(25)

Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe.

| (26) | Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18). |
| --- | --- |

(26)

Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18).

| (27) | Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten. |
| --- | --- |

(27)

Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten.

| (28) | Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen. |
| --- | --- |

(28)

Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen.

| (29) | Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war. |
| --- | --- |

(29)

Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war.

| (30) | Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist. |
| --- | --- |

(30)

Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist.

3.2.   Anwendung der KMU-Definition auf EverQ unter Berücksichtigung der neuen Informationen über den Beihilfeempfänger

| (31) | EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können. |
| --- | --- |

(31)

EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können.

| (32) | In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(32)

In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung.

| (33) | Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen und |
| --- | --- | --- |

(33)

Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen und

| — | die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder |
| --- | --- |

—

die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder

| — | deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (34) | Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet. |
| --- | --- |

(34)

Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet.

| (35) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein.

| (36) | Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind. |
| --- | --- |

(36)

Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind.

| (37) | Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen. |
| --- | --- |

(37)

Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen.

| (38) | Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte. |
| --- | --- |

(38)

Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte.

| (39) | Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...]. |
| --- | --- |

(39)

Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...].

| (40) | Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(40)

Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (41) | In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist. |
| --- | --- |

(41)

In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist.

| (42) | Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24). |
| --- | --- |

(42)

Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24).

| (43) | Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. |
| --- | --- |

(43)

Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam.

| (44) | Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(44)

Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

3.3.   Schlussfolgerung

| (45) | Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen. |
| --- | --- |

(45)

Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen.

| (46) | Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird. |
| --- | --- |

(46)

Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird.

| (47) | Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss. |
| --- | --- |

(47)

Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss.

| (48) | Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(48)

Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (49) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(49)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (50) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

(50)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  OL C 270, 2006 11 7, p. 2.

1

(2)  Taikomas profesinių paslapčių saugojimo reikalavimas.

2

(3)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

3

(4)  Jeigu šie duomenys būtų įtraukti, įmonė„EverQ“ negalėtų būti laikoma MVĮ.

4

(5)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend ‚Verfahrensverordnung‘ genannt.

5

(6)  ABl. C 270 vom 7.11.2006, S. 2.

6

(7)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2).

8

(9)  Entscheidung der Kommission vom 19. Januar 2005 (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 3).

9

(10)  Staatliche Beihilfe N 641/02 — Deutschland — Fördergebietskarte für Deutschland (2004-2006).

10

(11)  Bei der String-Ribbon-Technologie handelt es sich um ein kontinuierliches Verfahren, bei dem lange Drähte von Spulen abgewickelt und durch flüssiges Silizium geführt werden, wobei sie ein langes Siliziumband (‚Ribbon‘) aus dem Schmelzbad ziehen. Das Band wird in regelmäßigen Abschnitten entnommen und in kleinere Einheiten (Solarwafer) zerschnitten. Die Wafer werden dann gereinigt und durch weitere Fertigungsschritte (POCl3-Diffusion, Nassätzung, SiN-Antireflexbeschichtung, Metallisierung und Konditionierung) zu Solarzellen verarbeitet. Beim letzten Fertigungsschritt werden die Zellen zu Solarmodulen (Panelen) zusammengesetzt.

11

3

(12)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Diese Einheit ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

12

(13)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

13

(14)  Quelle: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

14

(15)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

15

(16)  Die Kommission bestätigte in ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 457/04 vom 2. März 2005 (ABl. C 131 vom 28.5.2005, S. 10) den KMU-Status von Q-Cells.

16

(17)  Vor der Gründung des Joint Venture hatte sich Evergreen 10 Jahre lang mit der Entwicklung der String-Ribbon-Technologie befasst, dafür rund [...] USD investiert und [...]. Damals verfügte das Unternehmen weder über die erforderlichen Finanzmitteln, um seine Produkte in großem Umfang kommerzialisieren zu können, noch über die erforderliche Erfahrung für den Bau der benötigten Fabrik.

17

(18)  Rechtssache C-91/01, Urteil vom 29. April 2002, Italien/Kommission.

18

(19)  ABl. L 107 vom 30.4.1996, S. 4.

19

(20)  Der in der Anmeldung angegebene gesamte Beihilfebetrag in Höhe von 27,5 Mio. EUR (Regionalbeihilfe zuzüglich KMU-Aufschlag) stützte sich auf den GA-Beihilfeentscheid der Investitionsbank Sachsen-Anhalt vom 21. April 2005. Mit Schreiben vom 15. April 2008 setzten die deutschen Behörden die Kommission davon in Kenntnis, dass dieser Bescheid am 3. Dezember 2007 geändert wurde. Die ursprünglich angemeldeten Investitionsgesamtkosten in Höhe von 61 328 300 EUR erhöhten sich letztlich auf 65 699 302 EUR, während sich die beihilfefähigen Kosten unverändert auf 60 873 300 EUR beliefen.

20

(21)  Da die Kommission von Deutschland davon in Kenntnis gesetzt wurde, dass sich die Finanzstruktur von EverQ während des Anmeldeverfahrens (d. h. nach dem Zeitpunkt der Anmeldung und vor dem Zeitpunkt, zu dem die Entscheidung erlassen wurde) änderte, berücksichtigte die Kommission in ihrer Entscheidung auch die später in diesem Zeitraum erfolgten Änderungen der Finanzstruktur.

21

(22)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/Kommission, Slg. 3808.

22

(23)  Würden sie einbezogen, könnte EverQ nicht als KMU betrachtet werden.

23

(24)  ‚JVCo‘ steht für EverQ, ‚Q‘ steht für Q-Cells und ‚E‘ für Evergreen.

24

---

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/31

---

VALSTYBĖS PAGALBA — ŠVEDIJA

Valstybės pagalba Nr. C 33/08 (ex N 732/07) — Didelė Volvo Aero skirta pagalba MTTP – GEnx

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 253/10)

2008 m. liepos 16 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Švedijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos ir (arba) priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie pagalbą, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas: (32-2) 296 12 42. |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Faksas: (32-2) 296 12 42.

Šios pastabos bus perduotos Švedijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

PROCEDŪRA

2007 m. lapkričio mėn. Švedija pranešė apie ketinimą suteikti paskolą Volvo Aero Corporation, Volvo Group patronuojamajai bendrovei, skirtą šios dalyvavimui GEnx projekte. Komisija 2008 m. sausio 28 d. ir 2008 m. balandžio 21 d. raštais paprašė papildomos informacijos. Švedija pateikė informaciją 2008 m. kovo 18 d., 2008 m. birželio 2 d. ir 2008 m. birželio 19 d. raštais.

PAGALBOS, DĖL KURIOS KOMISIJA PRADEDA PROCEDŪRĄ, APRAŠYMAS

Nacionalinis teisinis pagrindas – 2007 m. birželio 14 d. Švedijos vyriausybės sprendimas, kuriuo Švedijos valstybės skolos valdyba įgaliota sudaryti paskolos susitarimą su Volvo Aero Corporation.

Projekto esmė – Volvo Aero kuria įvairius komponentus varikliui GEnx, kurį dviem skirtingais variantais – vieną Boeing 787, o kitą Boeing 747-800 – kuria General Electric (toliau – GE). Volvo Aero paprašė pagalbos 2004 m. gruodžio 7 d. raštu Švedijos vyriausybei, prieš prasidedant projektui.

Švedija ketina suteikti Volvo Aero 362 mln. SEK (maždaug 39 mln. EUR) grąžintino avanso, kuris atitiktų 40 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Avansas grąžinamas atsižvelgiant į Volvo Aero iš projekto gaunamas pajamas (GE mokėjimus Volvo Aero). Švedijos valdžios institucijų 23 mlrd. SEK prognozės paremtos tuo, kad iki 2028 m. bus pagaminti 4 937 varikliai.

PRIEMONĖS IR (ARBA) PAGALBOS VERTINIMAS

Švedija pranešė apie priemonę, nes ji priklauso EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sričiai. Komisija įvertino pagalbos suderinamumą remdamasi Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema (OL C 323, 2006 12 30, p. 1).

Komisijai kyla įvairių abejonių dėl vertinamos pagalbos.

Pirma, Komisija abejoja, kad šiuo atveju yra rinkos nepakankamumas. Komisija abejoja dėl Volvo Aero finansinio nepriklausomumo nuo savo patronuojančiosios bendrovės, kuri, atrodo, gali finansuoti savo pinigų srautus ir neatrodo, kad ji neturėtų galimybių pasinaudoti finansų rinkomis. Be to, atrodo, jog patronuojančiosios bendrovės politika – skatinti savo patronuojamąsias įmones prašyti ES ir valstybės finansavimo, prieš įvertinant, ar atliekant investicijas iš tiesų susiduriama su rinkos nepakankamumu.

Antra, Komisija abejoja dėl pagalbos skatinamojo poveikio, visų pirma dėl jos reikalingumo. Vyriausybės sprendimas suteikti pagalbą buvo priimtas ne anksčiau kaip tik 2007 m. birželio mėn. Tuo metu pats projektas jau didžiąja dalimi buvo užbaigtas, bent jau kiek tai susiję su B787 skirtu GEnx varikliu. Žodinis vyriausybės ir bendrovės aptarimas negali pakeisti oficialaus pagalbos suteikimo proceso. Svarbu įvertinti oficialaus sprendimo priėmimo laiko reikšmę. Nors Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje nėra nustatyta, kada vyriausybė turi priimti sprendimą, ir yra aiškiai numatyta, kad projektai gali prasidėti prieš priimant oficialų sprendimą, būtų sunku sutikti, kad nėra termino, per kurį vyriausybė turi priimti sprendimą.

Iš tiesų, jei vadovautumėmės prielaida, kad nėra jokio termino, vyriausybė galėtų priimti sprendimą suteikti pagalbą jau bebaigiamam projektui arba, kraštutiniu atveju, net jam pasibaigus. Vis dėlto aišku, kad tokiu atveju sprendimas dėl pagalbos įmonei neturėtų jokio skatinamojo poveikio, nes projektui pasibaigus pagalba negalėtų iš esmės pakeisti jo apimties ar dydžio. Tada vienintelis pagalbos poveikis būtų toks, kad būtų sumažintos įmonės sąnaudos (pvz., pagalba veiklai), tačiau nebūtų jokio poveikio MTTP veiklos padidėjimui arba pačiam projektui.

Baigiant šiuo aspektu, atrodytų, kad norint, jog vyriausybės pagalbos sprendimas turėtų skatinamąjį poveikį, jis turėtų būti priimtas pakankamai ankstyvame projekto gyvavimo etape, siekiant užtikrinti, kad pati pagalba iš tiesų teigiamai veiktų projektą vykdančią įmonę.

Trečia, Komisija abejoja dėl pagalbos proporcingumo, visų pirma dėl naudojamos priemonės, dėl kurios vyriausybė pati prisiimtų projekto užsienio valiutos kurso riziką.

Galiausiai Komisija šiame etape mano, kad, atsižvelgiant į labai nedidelę pagalbos gavėjo rinkos dalį, pagalbos poveikis konkurencijai yra minimalus. Vis dėlto Komisija yra pasirengusi įvertinti bet kokius įrodymus, kuriuos šiuo aspektu konkurentai ar kitos trečiosios šalys gali pateikti proceso metu.

RAŠTO TEKSTAS

„Kommissionen önskar underrätta Er om att den har besluta inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i ovannämnda ärende av de skäl som anges nedan.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008. |
| --- | --- |

(1)

De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008.

| (2) | Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008.

| (3) | De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(3)

De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Rättslig grund

| (4) | De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1). |
| --- | --- |

(4)

De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1).

2.2   Stödmottagaren

| (5) | Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda.

| (6) | Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR). |
| --- | --- |

(6)

Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR).

2.3   Projektet

| (7) | Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800.

| (8) | GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(8)

GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna.

| (9) | Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %.

| (10) | Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800. |
| --- | --- |

(10)

Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800.

| (11) | De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:






  — | Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn, |
| --- | --- | --- |

(11)

De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:

—

Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn,

| — | Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn, |
| --- | --- |

—

Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn,

| — | Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn, |
| --- | --- |

—

Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn,

| — | Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter, |
| --- | --- |

—

Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter,

| — | High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern. |
| --- | --- |

—

High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern.

| (12) | GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt. |
| --- | --- |

(12)

GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt.

| (13) | Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...]. |
| --- | --- |

(13)

Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...].

| (14) | Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...]. |
| --- | --- |

(14)

Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...].

| (15) | Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...]. |
| --- | --- |

(15)

Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...].

2.4   FoU-kategorier och stödberättigande kostnader

| (16) | De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.
  Tabell 1
  Totala stödberättigande kostnader








  Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | 357 | 570 | 927 |

(16)

De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.

Tabell 1

Totala stödberättigande kostnader

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

357

570

927

Tabell 2

Stödberättigande kostnader för GEnx för B787

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

Tabell 3

Stödberättigande kostnader för GEnx för B747-8

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

2.5   Tillämpningsdatum och beslut

| (17) | Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7). |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7).

| (18) | Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet. |
| --- | --- |

(18)

Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet.

| (19) | På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007. |
| --- | --- |

(19)

På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007.

| (20) | Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines). |
| --- | --- |

(20)

Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines).

| (21) | Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen.

2.6   Stödinstrumentet

| (22) | De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(22)

De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| (23) | Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...]. |
| --- | --- |

(23)

Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...].

| (24) | Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028. |
| --- | --- |

(24)

Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028.

| (25) | Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn. |
| --- | --- |

(25)

Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn.

| (26) | När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(26)

När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007). |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007).

3.   BEDÖMNING

3.1   Förekomst av stöd

| (28) | Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

| (29) | De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul). |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul).

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (30) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna).

3.3.1   Marknadsmisslyckande

| (31) | För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat. |
| --- | --- |

(31)

För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat.

| (32) | De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna.

| (33) | Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning. |
| --- | --- |

(33)

Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning.

| (34) | Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet.

| (35) | Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån. |
| --- | --- |

(35)

Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån.

| (36) | Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...]. |
| --- | --- |

(36)

Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...].

| (37) | Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...]. |
| --- | --- |

(37)

Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...].

| (38) | De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...]. |
| --- | --- |

(38)

De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...].

| (39) | För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt. |
| --- | --- |

(39)

För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt.

| (40) | För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn.

| (41) | För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...]. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...].

| (42) | På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet.

3.3.2   Stimulanseffekt

| (43) | Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12). |
| --- | --- |

(43)

Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12).

| (44) | I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande. |
| --- | --- |

(44)

I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande.

| (45) | När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13).

| (46) | Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

(46)

Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes.

| (47) | I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...]. |
| --- | --- |

(47)

I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...].

| (48) | Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(48)

Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet.

| (49) | Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14). |
| --- | --- |

(49)

Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14).

| (50) | De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15). |
| --- | --- |

(50)

De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15).

| (51) | Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007.

| (52) | De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007. |
| --- | --- |

(52)

De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007.

| (53) | Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut. |
| --- | --- |

(53)

Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut.

| (54) | I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

(54)

I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

| (55) | Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet. |
| --- | --- |

(55)

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

| (56) | På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid. |
| --- | --- |

(56)

På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid.

| (57) | Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero.

| (58) | De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd). |
| --- | --- |

(58)

De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd).

| (59) | För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17). |
| --- | --- |

(59)

För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17).

| (60) | Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:













  Miljoner svenska kronor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 beräkn. | 2010 beräkn. | 2012 beräkn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoU-investeringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:

Miljoner svenska kronor

2003

2004

2005

2006

2007

2008 beräkn.

2010 beräkn.

2012 beräkn.

FoU-investeringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...]. |
| --- | --- |

(61)

Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...].

| (62) | Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd.

| (63) | Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde. |
| --- | --- |

(63)

Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde.

| (64) | Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning. |
| --- | --- |

(64)

Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning.

| (65) | Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen. |
| --- | --- |

(65)

Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen.

| (66) | Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet. |
| --- | --- |

(66)

Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet.

| (67) | Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19). |
| --- | --- |

(67)

Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19).

| (68) | Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet.

| (69) | De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(69)

De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet.

| (70) | Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80. |
| --- | --- |

(70)

Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80.

3.3.3   Proportionalitet

| (71) | Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet. |
| --- | --- |

(71)

Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet.

3.3.3.1   Stödberättigande kostnader

| (72) | Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8.

| (73) | Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant. |
| --- | --- |

(73)

Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant.

| (74) | Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling.

| (75) | Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär.

3.3.3.2   Stödinstrument

| (76) | Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(76)

Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

| (77) | På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008).

| (78) | Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx. |
| --- | --- |

(78)

Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx.

| (79) | Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet.

| (81) | Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet.

3.3.4   Påverkan på konkurrensen

| (82) | När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer.

| (83) | För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...]. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...].

| (84) | Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR. |
| --- | --- |

(84)

Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR.

| (85) | De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader. |
| --- | --- |

(85)

De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader.

| (86) | Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen.

| (87) | Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(87)

Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer.

4.   TVIVEL

| (88) | Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga.

| (89) | För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(89)

För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

| (90) | För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört. |
| --- | --- |

(90)

För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört.

| (91) | För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(91)

För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

| (92) | Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet. |
| --- | --- |

(92)

Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

5.   SLUTSATS

| (93) | Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. |
| --- | --- |

(93)

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden.

| (94) | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| (95) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.“ |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.“

---

(1)  Den svenska regeringen har utnyttjat dessa medel i ett tidigare ärende rörande Volvo Aero, som anmäldes 2003 (ärende N 301/03) och som godkändes av kommissionen den 8 juni 2005 (se EUT C 138, 7.6.2005, s. 2).

1

(2)  NACE-kod: DM353 – Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster.

2

(3)  Uppgifterna om Volvokoncernen och Volvo Aero är tagna ur Volvokoncernens årsredovisning för 2007 på koncernens webbplats: www.volvo.com

3

(4)  Affärshemlighet.

4

(5)  Se det pressmeddelande som GE utfärdade samma dag och som finns på GE:s webbplats:

5

http://www.geaviation.com/engines/commercial/genx/index.html

(6)  I pressmeddelandet citeras chefen för Volvo Aero: ’Vi är mycket nöjda med testet, som kan ses som ett examensprov på vår förmåga att utveckla tekniska lösningar för lättviktsstrukturer till flygmotorer.’.

6

(7)  Därmed uppfyllde företaget ett av villkoren för stödets nödvändighet enligt andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

7

(8)  Som nämns i punkt 4 ovan hänvisar de svenska myndigheterna till denna instruktion som den rättsliga grunden för åtgärden.

8

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Se punkterna 1.3.2 och 7.3.1 i rambestämmelserna.

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärendena N 447/07 – Turbomeca (EUT C 94, 2008) och N 195/07 – Rolls-Royce Deutschland (EUT C 118, 2008).

11

(12)  Se punkt 1.3.4 i rambestämmelserna.

12

(13)  Se det andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

13

(14)  (...).

14

(15)  I de svenska myndigheternas skrivelse av den 29 maj 2008 till kommissionen.

15

(16)  EUT C 54, 2006, s. 13–45, särskilt punkt 38.

16

(17)  Volvo Aero har hand om den aerodynamiska utformningen av FHF och TRF.

17

(18)  Ändrad genom en skrivelse av den 30 juni 2008.

18

(19)  Se Boeings pressmeddelande (på bolagets webbplats

19

http://www.boeing.com/commercial/787family/news/2008/q2/080620b_nr.html), daterat den 20 juni 2008: ’Femtioåtta kunder världen över har beställt nästan 900 flygplan av modellen Boeing 787 sedan programmet inleddes i april 2004, vilket gör Dreamliner till det snabbast säljande nya trafikflygplanet någonsin.’.

(20)  På grundval av punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

20

(21)  Se t.ex. Turbomeca-ärendet, som nämns i fotnot 10.

21

---

4.10.2008

| 4.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 253/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---