# Uradni list C 310E/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 310E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 515. december 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 310E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 515. december 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2008/C 310E/01 | Skupno stališče (ES) št. 27/2008 z dne 18. novembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2008/C 310E/01

Skupno stališče (ES) št. 27/2008 z dne 18. novembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev)

1

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 310E/02 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 310E/02

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 310/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 27/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 18. novembra 2008

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje

(prenovitev)

(2008/C 310 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 150 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet, ki se je sestal v Strasbourgu 8. in 9. decembra 1989, je pozval Svet, da v začetku leta 1990 na predlog Komisije sprejme odločitve, potrebne za ustanovitev Evropske fundacije za usposabljanje za srednjo in vzhodno Evropo. Svet je v ta namen 7. maja 1990 sprejel Uredbo (EGS) št. 1360/90. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet, ki se je sestal v Strasbourgu 8. in 9. decembra 1989, je pozval Svet, da v začetku leta 1990 na predlog Komisije sprejme odločitve, potrebne za ustanovitev Evropske fundacije za usposabljanje za srednjo in vzhodno Evropo. Svet je v ta namen 7. maja 1990 sprejel Uredbo (EGS) št. 1360/90.

| (2) | Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti.

| (3) | Svet je 18. decembra 1989 sprejel Uredbo (EGS) št. 3906/89 o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski (4), s katero je bila zagotovljena pomoč na področjih, ki vključujejo usposabljanje, v podporo procesu gospodarske in socialne reforme na Madžarskem in Poljskem. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 18. decembra 1989 sprejel Uredbo (EGS) št. 3906/89 o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski (4), s katero je bila zagotovljena pomoč na področjih, ki vključujejo usposabljanje, v podporo procesu gospodarske in socialne reforme na Madžarskem in Poljskem.

| (4) | Svet je v skladu z ustreznimi predpisi to pomoč naknadno razširil na druge države srednje in vzhodne Evrope. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v skladu z ustreznimi predpisi to pomoč naknadno razširil na druge države srednje in vzhodne Evrope.

| (5) | Svet je 27. julija 1994 sprejel Uredbo (ES) št. 2063/94 (5) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države, ki prejemajo pomoč v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2053/93 z dne 19. julija 1993 o zagotavljanju tehnične pomoči gospodarskim spremembam in reformam v neodvisnih državah bivše Sovjetske zveze in Mongolije (6) (program TACIS). |
| --- | --- |

(5)

Svet je 27. julija 1994 sprejel Uredbo (ES) št. 2063/94 (5) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države, ki prejemajo pomoč v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2053/93 z dne 19. julija 1993 o zagotavljanju tehnične pomoči gospodarskim spremembam in reformam v neodvisnih državah bivše Sovjetske zveze in Mongolije (6) (program TACIS).

| (6) | Svet je 17. julija 1998 sprejel Uredbo (ES) št. 1572/98 (7) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi sredozemske države nečlanice in ozemlja, ki so upravičena do finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v skladu z Uredbo (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (8). |
| --- | --- |

(6)

Svet je 17. julija 1998 sprejel Uredbo (ES) št. 1572/98 (7) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi sredozemske države nečlanice in ozemlja, ki so upravičena do finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v skladu z Uredbo (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (8).

| (7) | Svet je 5. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 2666/2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (9) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države Zahodnega Balkana, ki jih zajema Uredba (ES) št. 2666/2000. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 5. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 2666/2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (9) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države Zahodnega Balkana, ki jih zajema Uredba (ES) št. 2666/2000.

| (8) | Programi zunanje pomoči, povezani z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, se nadomestijo z novimi instrumenti politike zunanjih odnosov, zlasti z instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (10), in instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (11). |
| --- | --- |

(8)

Programi zunanje pomoči, povezani z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, se nadomestijo z novimi instrumenti politike zunanjih odnosov, zlasti z instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (10), in instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (11).

| (9) | Evropska unija s podpiranjem razvoja človeškega kapitala v okviru politike zunanjih odnosov prispeva h gospodarskemu razvoju v teh državah z zagotavljanjem znanja, potrebnega za večjo produktivnost in zaposlovanje, ter podpira socialno kohezijo s spodbujanjem državljanske udeležbe. |
| --- | --- |

(9)

Evropska unija s podpiranjem razvoja človeškega kapitala v okviru politike zunanjih odnosov prispeva h gospodarskemu razvoju v teh državah z zagotavljanjem znanja, potrebnega za večjo produktivnost in zaposlovanje, ter podpira socialno kohezijo s spodbujanjem državljanske udeležbe.

| (10) | V okviru prizadevanj teh držav za reformo gospodarskih in družbenih struktur je razvoj človeškega kapitala bistven za doseganje dolgoročne stabilnosti in blaginje ter zlasti za doseganje socialno-gospodarskega ravnotežja. |
| --- | --- |

(10)

V okviru prizadevanj teh držav za reformo gospodarskih in družbenih struktur je razvoj človeškega kapitala bistven za doseganje dolgoročne stabilnosti in blaginje ter zlasti za doseganje socialno-gospodarskega ravnotežja.

| (11) | Evropska fundacija za usposabljanje bi lahko v okviru politike zunanjih odnosov EU odločilno prispevala k izboljšanju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(11)

Evropska fundacija za usposabljanje bi lahko v okviru politike zunanjih odnosov EU odločilno prispevala k izboljšanju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| (12) | Da bi dodala svoj prispevek, se bo morala Evropska fundacija za usposabljanje zanesti na izkušnje, pridobljene v EU, v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem v okviru vseživljenjskega učenja, ter njene institucije, vključene v to dejavnost. |
| --- | --- |

(12)

Da bi dodala svoj prispevek, se bo morala Evropska fundacija za usposabljanje zanesti na izkušnje, pridobljene v EU, v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem v okviru vseživljenjskega učenja, ter njene institucije, vključene v to dejavnost.

| (13) | V Skupnosti in tretjih državah, vključno z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, obstaja regionalna in/ali nacionalna, javna in/ali zasebna infrastruktura, ki se lahko pritegne k sodelovanju pri učinkovitem zagotavljanju pomoči na področju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(13)

V Skupnosti in tretjih državah, vključno z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, obstaja regionalna in/ali nacionalna, javna in/ali zasebna infrastruktura, ki se lahko pritegne k sodelovanju pri učinkovitem zagotavljanju pomoči na področju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| (14) | Položaj in sestava Evropske fundacije za usposabljanje bi morala omogočiti prožen odziv na posebne in različne potrebe posameznih držav po pomoči ter ji omogočiti izvajanje funkcij v tesnem sodelovanju z obstoječimi nacionalnimi in mednarodnimi organi. |
| --- | --- |

(14)

Položaj in sestava Evropske fundacije za usposabljanje bi morala omogočiti prožen odziv na posebne in različne potrebe posameznih držav po pomoči ter ji omogočiti izvajanje funkcij v tesnem sodelovanju z obstoječimi nacionalnimi in mednarodnimi organi.

| (15) | Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti pravna oseba in pri tem ohraniti tesen korporacijski odnos s Komisijo ter upoštevati splošno politično in operativno odgovornost Skupnosti in njenih institucij. |
| --- | --- |

(15)

Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti pravna oseba in pri tem ohraniti tesen korporacijski odnos s Komisijo ter upoštevati splošno politično in operativno odgovornost Skupnosti in njenih institucij.

| (16) | Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti tesno povezana z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Vseevropskim programom mobilnosti v okviru univerzitetnega študija (Tempus) in vsemi drugimi programi, ki jih je uvedel Svet za zagotavljanje pomoči na področju usposabljanja za države, ki jih zajemajo njene dejavnosti. |
| --- | --- |

(16)

Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti tesno povezana z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Vseevropskim programom mobilnosti v okviru univerzitetnega študija (Tempus) in vsemi drugimi programi, ki jih je uvedel Svet za zagotavljanje pomoči na področju usposabljanja za države, ki jih zajemajo njene dejavnosti.

| (17) | Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti odprta za sodelovanje z državami, ki niso države članice Skupnosti, ki pa s Skupnostjo in državami članicami delijo zavzemanje za zagotavljanje pomoči državam, ki so zajete v področje dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, na področju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, po programih, ki bodo določeni v sporazumih med Skupnostjo in njimi. |
| --- | --- |

(17)

Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti odprta za sodelovanje z državami, ki niso države članice Skupnosti, ki pa s Skupnostjo in državami članicami delijo zavzemanje za zagotavljanje pomoči državam, ki so zajete v področje dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, na področju razvoja človeškega kapitala, zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, po programih, ki bodo določeni v sporazumih med Skupnostjo in njimi.

| (18) | Za učinkovit nadzor nad nalogami Fundacije bi morali biti v upravnem odboru zastopani vse države članice, Evropski parlament in Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Za učinkovit nadzor nad nalogami Fundacije bi morali biti v upravnem odboru zastopani vse države članice, Evropski parlament in Komisija.

| (19) | Da se zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost fundacije, bi ji bilo treba dodeliti samostojni proračun, katerega prihodki so v prvi vrsti prispevki Skupnosti. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije bi se moral uporabljati proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost fundacije, bi ji bilo treba dodeliti samostojni proračun, katerega prihodki so v prvi vrsti prispevki Skupnosti. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije bi se moral uporabljati proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče.

| (20) | Fundacija je organ, ki sta ga Skupnosti ustanovili v smislu člena 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), in bi morala v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila. |
| --- | --- |

(20)

Fundacija je organ, ki sta ga Skupnosti ustanovili v smislu člena 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), in bi morala v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila.

| (21) | Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (13) (v nadaljevanju „Okvirna finančna uredba“). |
| --- | --- |

(21)

Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (13) (v nadaljevanju „Okvirna finančna uredba“).

| (22) | Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim bi se morale določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14), uporabljati za Fundacijo brez omejitev. |
| --- | --- |

(22)

Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim bi se morale določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14), uporabljati za Fundacijo brez omejitev.

| (23) | Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (15). |
| --- | --- |

(23)

Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (15).

| (24) | Pri obdelavi osebnih podatkov v Fundaciji bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (16). |
| --- | --- |

(24)

Pri obdelavi osebnih podatkov v Fundaciji bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (16).

| (25) | V skladu s Sklepom z dne 29. oktobra 1993, ki so ga v medsebojnem soglasju sprejeli predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali na ravni predsednikov držav in vlad, o določitvi sedežev nekaterih organov in oddelkov Evropskih skupnosti in Europola (17), ima Fundacija sedež v Torinu v Italiji. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s Sklepom z dne 29. oktobra 1993, ki so ga v medsebojnem soglasju sprejeli predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali na ravni predsednikov držav in vlad, o določitvi sedežev nekaterih organov in oddelkov Evropskih skupnosti in Europola (17), ima Fundacija sedež v Torinu v Italiji.

| (26) | Ker cilja te uredbe, in sicer pomoči tretjim državam na področju razvoja človeškega kapitala, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga zato lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(26)

Ker cilja te uredbe, in sicer pomoči tretjim državam na področju razvoja človeškega kapitala, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga zato lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (27) | Ta uredba upošteva temeljne pravice, priznane z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 43 Listine — |
| --- | --- |

(27)

Ta uredba upošteva temeljne pravice, priznane z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 43 Listine —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj in področje uporabe

1.   S to uredbo se ustanovi Evropska fundacija za usposabljanje (v nadaljnjem besedilu „Fundacija“). Cilj Fundacije je v okviru politike zunanjih odnosov EU prispevati k izboljšanju razvoja človeškega kapitala v naslednjih državah:

| (a) | državah, upravičenih do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 in nadaljnjimi povezanimi pravnimi akti, |
| --- | --- |

(a)

državah, upravičenih do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 in nadaljnjimi povezanimi pravnimi akti,

| (b) | državah, upravičenih do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 in nadaljnjimi povezanimi pravnimi akti, |
| --- | --- |

(b)

državah, upravičenih do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 in nadaljnjimi povezanimi pravnimi akti,

| (c) | drugih državah, ki jih na podlagi predloga, ki sta ga podprli dve tretjini njegovih članov, in mnenja Komisije določi upravni odbor in ki so zajete v instrumentu Skupnosti ali mednarodnem sporazumu, ki vključuje element razvoja človeškega kapitala, ter v okviru razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

drugih državah, ki jih na podlagi predloga, ki sta ga podprli dve tretjini njegovih članov, in mnenja Komisije določi upravni odbor in ki so zajete v instrumentu Skupnosti ali mednarodnem sporazumu, ki vključuje element razvoja človeškega kapitala, ter v okviru razpoložljivih sredstev.

Države iz točk (a), (b) in (c) se v nadaljnjem besedilu imenujejo „partnerske države“.

2.   V tej uredbi je „razvoj človeškega kapitala“ opredeljen kot delo, ki prispeva k vseživljenjskemu razvoju veščin in spretnosti vsakega posameznika z izboljšanjem poklicnega izobraževanja in sistemov usposabljanja.

3.   Da bi dosegla svoj cilj, lahko Fundacija partnerskim državam zagotovi pomoč pri:

| (a) | olajševanju prilagajanja panožnim spremembam, zlasti s poklicnim usposabljanjem in ponovnim usposabljanjem, |
| --- | --- |

(a)

olajševanju prilagajanja panožnim spremembam, zlasti s poklicnim usposabljanjem in ponovnim usposabljanjem,

| (b) | izboljševanju začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje poklicne vključitve in ponovne vključitve na trg dela, |
| --- | --- |

(b)

izboljševanju začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje poklicne vključitve in ponovne vključitve na trg dela,

| (c) | olajševanju dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanju mobilnosti izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih, |
| --- | --- |

(c)

olajševanju dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanju mobilnosti izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih,

| (d) | spodbujanju sodelovanja pri usposabljanjih med izobraževalnimi ustanovami in podjetji, |
| --- | --- |

(d)

spodbujanju sodelovanja pri usposabljanjih med izobraževalnimi ustanovami in podjetji,

| (e) | razvijanju izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja držav članic, |
| --- | --- |

(e)

razvijanju izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja držav članic,

| (f) | povečevanju prilagodljivosti delavcev, zlasti z večjim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju z vidika vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- |

(f)

povečevanju prilagodljivosti delavcev, zlasti z večjim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju z vidika vseživljenjskega učenja,

| (g) | oblikovanju, uvajanju in izvajanju reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi razvili zaposljivost in primernost za trg dela. |
| --- | --- |

(g)

oblikovanju, uvajanju in izvajanju reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi razvili zaposljivost in primernost za trg dela.

Člen 2

Funkcije

Za doseganje cilja iz člena 1(1) ima Fundacija v mejah pristojnosti, podeljenih upravnemu odboru, in upoštevaje splošnih smernic, sprejetih na ravni Skupnosti, naslednje funkcije:

| (a) | zagotavlja informacije, analizo politike in svetovanje glede vprašanj razvoja človeškega kapitala v partnerskih državah, |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja informacije, analizo politike in svetovanje glede vprašanj razvoja človeškega kapitala v partnerskih državah,

| (b) | spodbuja znanje in analizo potreb po veščinah na nacionalnih in lokalnih trgih dela, |
| --- | --- |

(b)

spodbuja znanje in analizo potreb po veščinah na nacionalnih in lokalnih trgih dela,

| (c) | podpira zainteresirane strani v partnerskih državah pri povečevanju zmogljivosti na področju razvoja človeškega kapitala, |
| --- | --- |

(c)

podpira zainteresirane strani v partnerskih državah pri povečevanju zmogljivosti na področju razvoja človeškega kapitala,

| (d) | lajša izmenjavo informacij in izkušenj med donatorji, ki sodelujejo pri reformi razvoja človeškega kapitala v partnerskih državah, |
| --- | --- |

(d)

lajša izmenjavo informacij in izkušenj med donatorji, ki sodelujejo pri reformi razvoja človeškega kapitala v partnerskih državah,

| (e) | podpira zagotavljanje pomoči Skupnosti partnerskim državam na področju razvoja človeškega kapitala, |
| --- | --- |

(e)

podpira zagotavljanje pomoči Skupnosti partnerskim državam na področju razvoja človeškega kapitala,

| (f) | širi informacije in spodbuja mrežno povezovanje ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse v zvezi z vprašanji razvoja človeškega kapitala med EU in partnerskimi državami ter med partnerskimi državami samimi, |
| --- | --- |

(f)

širi informacije in spodbuja mrežno povezovanje ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse v zvezi z vprašanji razvoja človeškega kapitala med EU in partnerskimi državami ter med partnerskimi državami samimi,

| (g) | na zahtevo Komisije prispeva k analizi skupne učinkovitosti pomoči pri usposabljanju partnerskim državam, |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo Komisije prispeva k analizi skupne učinkovitosti pomoči pri usposabljanju partnerskim državam,

| (h) | izvaja druge naloge, za katere se lahko v splošnem okviru te uredbe dogovorita upravni odbor in Komisija. |
| --- | --- |

(h)

izvaja druge naloge, za katere se lahko v splošnem okviru te uredbe dogovorita upravni odbor in Komisija.

Člen 3

Splošne določbe

1.   Fundacija je pravna oseba in ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Fundacija lahko zlasti pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. Fundacija je neprofitna organizacija.

2.   Fundacija ima sedež v Torinu, Italiji.

3.   Fundacija ob podpori Komisije sodeluje z drugimi ustreznimi institucijami Skupnosti. Fundacija sodeluje zlasti z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) v okviru skupnega letnega delovnega programa, ki je priložen letnemu delovnemu programu obeh agencij, s ciljem spodbujanja sinergije in dopolnjevanja med njunimi dejavnostmi.

4.   Predstavniki socialnih partnerjev na evropski ravni, ki so že dejavni pri delu institucij Skupnosti, in mednarodne organizacije, dejavne na področju usposabljanja, se po potrebi lahko povabijo k sodelovanju pri delu Fundacije.

5.   Fundacija je predmet upravnega nadzora evropskega varuha človekovih pravic pod pogoji iz člena 195 Pogodbe.

6.   Fundacija lahko sklepa sporazume o sodelovanju z drugimi ustreznimi organi, ki so dejavni na področju razvoja človeškega kapitala v EU in po svetu. Upravni odbor sprejema takšne sporazume na osnovi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije. Delovni pogoji s tem v zvezi morajo biti v skladu s pravom Skupnosti.

Člen 4

Preglednost

1.   Fundacija deluje z visoko stopnjo preglednosti in zlasti v skladu z odstavki 2 do 4.

2.   Fundacija v šestih mesecih po ustanovitvi upravnega odbora objavi:

| (a) | poslovnik Fundacije in poslovnik upravnega odbora, |
| --- | --- |

(a)

poslovnik Fundacije in poslovnik upravnega odbora,

| (b) | letno poročilo o dejavnostih Fundacije. |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo o dejavnostih Fundacije.

3.   V ustreznih primerih upravni odbor lahko pooblasti predstavnike zainteresiranih skupin, da se po potrebi kot opazovalci udeležijo sestankov organov Fundacije.

4.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente, ki jih hrani Fundacija.

Upravni odbor sprejme praktična pravila za uporabo te uredbe.

Člen 5

Zaupnost

1.   Brez poseganja v člen 4(4) Fundacija tretjim strankam ne razkrije pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

2.   Za člane upravnega odbora in direktorja velja obveza o zaupnosti iz člena 287 Pogodbe.

3.   Za informacije, ki jih je Fundacija pridobila v skladu s svojim temeljnim aktom, velja Uredba (ES) št. 45/2001.

Člen 6

Pravna sredstva

Proti odločitvam, ki jih sprejme Fundacija na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se lahko vložijo pritožbe pri varuhu človekovih pravic, ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, pod pogoji, določenimi v členih 195 oziroma 230 Pogodbe.

Člen 7

Upravni odbor

1.   Fundacija ima upravni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik vsake države članice, trije predstavniki Komisije ter trije strokovnjaki brez glasovalne pravice, ki jih imenuje Evropski parlament.

Poleg tega se sestankov upravnega odbora kot opazovalci lahko udeležijo tudi trije predstavniki partnerskih držav.

Predstavnike lahko nadomeščajo njihovi namestniki, ki so bili imenovani istočasno.

2.   Države članice in Komisija imenujejo svoje predstavnike in njihove namestnike v upravni odbor.

Predstavnike partnerskih držav imenuje Komisija s seznama kandidatov, ki so jih predlagale te države na podlagi njihovih izkušenj in strokovnega znanja s področij dela Fundacije.

Države članice, Evropski parlament in Komisija si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

3.   Mandat predstavnikov traja pet let. Lahko so enkrat ponovno imenovani.

4.   Upravnemu odboru predseduje eden od predstavnikov Komisije. Mandat predsednika poteče s prenehanjem njegovega članstva v upravnem odboru.

5.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 8

Pravila glasovanja in naloge predsednika

1.   Vsak predstavnik držav članic ima en glas v upravnem odboru. Predstavniki Komisije imajo en glas vsi skupaj.

Za odločitve upravnega odbora se zahteva dvotretjinska večina njegovih članov z glasovalno pravico, razen v primerih iz odstavkov 2 in 3.

2.   Upravni odbor s soglasno odločitvijo svojih članov z glasovno pravico sprejema pravila o jezikih Fundacije, pri čemer upošteva potrebo, da vsem zainteresiranim omogoči dostop do dela in sodelovanje pri delu Fundacije.

3.   Predsednik skliče upravni odbor vsaj enkrat na leto. Na zahtevo navadne večine članov odbora z glasovalno pravico se lahko skličejo dodatni sestanki.

Predsednik je odgovoren za informiranje upravnega odbora o drugih dejavnostih Skupnosti, pomembnih za njihovo delo, in o tem, kaj Komisija v naslednjem letu pričakuje v zvezi z dejavnostmi Fundacije.

Člen 9

Pristojnosti upravnega odbora

Upravni odbor ima naslednje funkcije in pristojnosti:

| (a) | imenuje in po potrebi razreši direktorja v skladu s členom 10(5), |
| --- | --- |

(a)

imenuje in po potrebi razreši direktorja v skladu s členom 10(5),

| (b) | izvaja disciplinski nadzor nad direktorjem, |
| --- | --- |

(b)

izvaja disciplinski nadzor nad direktorjem,

| (c) | na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor Fundacije po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 12 sprejme letni delovni program Fundacije, |
| --- | --- |

(c)

na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor Fundacije po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 12 sprejme letni delovni program Fundacije,

| (d) | pripravi letni načrt odhodkov in prihodkov Fundacije in ga posreduje Komisiji, |
| --- | --- |

(d)

pripravi letni načrt odhodkov in prihodkov Fundacije in ga posreduje Komisiji,

| (e) | po končanem letnem proračunskem postopku in v skladu s členom 16 sprejme okvirni kadrovski načrt in končni proračun Fundacije, |
| --- | --- |

(e)

po končanem letnem proračunskem postopku in v skladu s členom 16 sprejme okvirni kadrovski načrt in končni proračun Fundacije,

| (f) | v skladu s postopkom iz člena 13 sprejme letno poročilo o dejavnostih Fundacije in ga pošlje institucijam Skupnosti ter državam članicam, |
| --- | --- |

(f)

v skladu s postopkom iz člena 13 sprejme letno poročilo o dejavnostih Fundacije in ga pošlje institucijam Skupnosti ter državam članicam,

| (g) | na osnovi osnutka, ki ga po prejetju mnenja Komisije predloži direktor, sprejme poslovnik Fundacije, |
| --- | --- |

(g)

na osnovi osnutka, ki ga po prejetju mnenja Komisije predloži direktor, sprejme poslovnik Fundacije,

| (h) | na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 19 sprejme finančna pravila, ki veljajo za Fundacijo, |
| --- | --- |

(h)

na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 19 sprejme finančna pravila, ki veljajo za Fundacijo,

| (i) | sprejme postopke za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s členom 4 te uredbe. |
| --- | --- |

(i)

sprejme postopke za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s členom 4 te uredbe.

Člen 10

Direktor

1.   Direktorja Fundacije za obdobje petih let imenuje upravni odbor na podlagi seznama vsaj treh kandidatov, ki ga predloži Komisija. Kandidata, ki ga izbere upravni odbor, pred njegovim imenovanjem pristojni odbor(i) Evropskega parlamenta povabi(jo), da poda izjavo in odgovori na vprašanja članov odbora(ov).

V zadnjih devetih mesecih tega obdobja petih let Komisija izvede ocenjevanje na podlagi predhodne ocene zunanjih izvedencev, pri čemer zlasti oceni:

| — | delo direktorja, |
| --- | --- |

—

delo direktorja,

| — | dolžnosti in zahteve Fundacije v naslednjih letih. |
| --- | --- |

—

dolžnosti in zahteve Fundacije v naslednjih letih.

Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila o oceni in zgolj v primerih, kadar dolžnosti in zahteve Fundacije to upravičujejo, enkrat podaljša mandat direktorja za največ tri leta.

Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat direktorja. Direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor(i) Evropskega parlamenta povabi(jo), da poda izjavo in odgovori na vprašanja članov odbora(ov).

Če mandat direktorja ni podaljšan, ta opravlja funkcijo do imenovanja njegovega naslednika.

2.   Direktor je imenovan na podlagi njegovih dosežkov, sposobnosti upravljanja in vodenja ter strokovnega znanja in izkušenj s področja dela Fundacije.

3.   Direktor je pravni zastopnik Fundacije.

4.   Direktor ima naslednje funkcije in pooblastila:

| (a) | na podlagi splošnih smernic, ki jih določi Komisija, pripravi osnutek letnega delovnega programa, osnutek načrta odhodkov in prihodkov Fundacije, osnutek njenega poslovnika in poslovnika upravnega odbora, osnutek njenih finančnih pravil ter pripravi delo upravnega odbora ter vseh začasnih delovnih skupin, ki jih sklicuje upravni odbor, |
| --- | --- |

(a)

na podlagi splošnih smernic, ki jih določi Komisija, pripravi osnutek letnega delovnega programa, osnutek načrta odhodkov in prihodkov Fundacije, osnutek njenega poslovnika in poslovnika upravnega odbora, osnutek njenih finančnih pravil ter pripravi delo upravnega odbora ter vseh začasnih delovnih skupin, ki jih sklicuje upravni odbor,

| (b) | se brez glasovalne pravice udeležuje sestankov upravnega odbora, |
| --- | --- |

(b)

se brez glasovalne pravice udeležuje sestankov upravnega odbora,

| (c) | izvaja odločitve upravnega odbora, |
| --- | --- |

(c)

izvaja odločitve upravnega odbora,

| (d) | izvaja letni delovni načrt Fundacije in se odziva na zahteve Komisije po pomoči, |
| --- | --- |

(d)

izvaja letni delovni načrt Fundacije in se odziva na zahteve Komisije po pomoči,

| (e) | opravlja naloge odredbodajalca v skladu s členi 33 do 42 Okvirne finančne uredbe, |
| --- | --- |

(e)

opravlja naloge odredbodajalca v skladu s členi 33 do 42 Okvirne finančne uredbe,

| (f) | izvršuje proračun Fundacije, |
| --- | --- |

(f)

izvršuje proračun Fundacije,

| (g) | vzpostavi učinkovit sistem spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanja iz člena 24, in na tej podlagi pripravi osnutek letnega poročila, |
| --- | --- |

(g)

vzpostavi učinkovit sistem spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanja iz člena 24, in na tej podlagi pripravi osnutek letnega poročila,

| (h) | predstavi letno poročilo Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

(h)

predstavi letno poročilo Evropskemu parlamentu,

| (i) | ureja vsa vprašanja v zvezi s kadrovskimi zadevami in predvsem izvaja pooblastila iz člena 21, |
| --- | --- |

(i)

ureja vsa vprašanja v zvezi s kadrovskimi zadevami in predvsem izvaja pooblastila iz člena 21,

| (j) | opredeli organizacijsko strukturo Fundacije in jo predloži v odobritev upravnemu odboru, |
| --- | --- |

(j)

opredeli organizacijsko strukturo Fundacije in jo predloži v odobritev upravnemu odboru,

| (k) | predstavlja Fundacijo pred Evropskim parlamentom in Svetom v skladu s členom 18. |
| --- | --- |

(k)

predstavlja Fundacijo pred Evropskim parlamentom in Svetom v skladu s členom 18.

5.   Direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu odboru, ki lahko na predlog Komisije direktorja razreši pred iztekom njegovega mandata.

Člen 11

Javni interes in neodvisnost

Člani upravnega odbora in direktor delujejo v javnem interesu in neodvisno od vsakršnih zunanjih vplivov. V ta namen vsako leto sestavijo pisno izjavo o obvezi in pisno izjavo o interesu.

Člen 12

Letni delovni program

1.   Letni delovni program je skladen z vsebino, cilji in nalogami Fundacije, opredeljenimi v členih 1 in 2.

2.   Letni delovni program se sestavi v okviru štiriletnega večletnega delovnega programa v sodelovanju s službami Komisije in glede na prednostne naloge zunanjih odnosov zadevnih držav in regij ter na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izobraževanju in usposabljanju v Skupnosti.

3.   Projektom in dejavnostim iz letnega delovnega programa je priložena ocena potrebnih stroškov ter kadrovski načrt in načrt proračunskih sredstev.

4.   Direktor po prejetju mnenja Komisije predloži osnutek letnega delovnega programa upravnemu odboru.

5.   Upravni odbor sprejme osnutek letnega delovnega programa najpozneje do 30. novembra predhodnega leta. Letni delovni program se dokončno sprejme na začetku vsakega zadevnega proračunskega leta.

6.   Po potrebi se lahko letni delovni program med letom po enakem postopku prilagodi, da se zagotovi večja učinkovitost politik Skupnosti.

Člen 13

Letno poročilo o dejavnostih

1.   Direktor poroča upravnemu odboru o opravljanju svojih dolžnosti v obliki letnega poročila o dejavnostih.

2.   Letno poročilo o dejavnostih vsebuje finančne in upravljavske informacije, ki odražajo rezultate poslovanja glede na letni delovni program in zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter način delovanja sistema za notranji nadzor.

3.   Upravni odbor pripravi osnutek analize in ocene osnutka letnega poročila o dejavnostih za prejšnje finančno leto.

4.   Upravni odbor sprejme letno poročilo o dejavnostih in ga skupaj s svojimi analizami in oceno najpozneje do 15. junija prihodnjega leta posreduje pristojnim organom Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Računskega sodišča in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. To poročilo se posreduje tudi državam članicam in v vednost partnerskim državam.

5.   Direktor predstavi letno poročilo dejavnosti Fundacije ustreznim odborom Evropskega parlamenta in pripravljalnim telesom Sveta.

Člen 14

Povezave z drugimi dejavnostmi Skupnosti

Komisija v sodelovanju z upravnim odborom, tako v okviru Skupnosti in kot pri nudenju pomoči partnerskim državam, zagotavlja skladnost in komplementarnost med delom Fundacije in drugimi dejavnostmi na ravni Skupnosti.

Člen 15

Proračun

1.   Za vsako finančno leto se pripravi predračun prihodkov in odhodkov Fundacije ter se prikaže v finančnem načrtu Fundacije, ki vključuje kadrovski načrt. Finančno leto se ujema s koledarskim.

2.   Prihodki in odhodki, prikazani v finančnem načrtu Fundacije, morajo biti uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vrste dohodkov obsega prihodek Fundacije subvencije iz splošnega proračuna Evropske unije, plačila za opravljene storitve in financiranje iz drugih virov.

4.   Proračun vključuje tudi podrobnosti o vseh finančnih sredstvih, zagotovljenih s strani partnerskih držav za projekte, ki prejemajo finančno pomoči Fundacije.

Člen 16

Proračunski postopek

1.   Vsako leto upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga pripravi direktor, izdela načrt prihodkov in odhodkov Fundacije za naslednje proračunsko leto. Upravni odbor najpozneje do 31. marca ta načrt, ki vključuje osnutek kadrovskega načrta, posreduje Komisiji.

2.   Komisija pregleda načrt glede na predlagane omejitve celotnega zneska, zagotovljenega za zunanje dejavnosti, in v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vnese sredstva, ki se ji zdijo potrebna za kadrovski načrt, in znesek subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“) pošlje načrt skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije.

4.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo Fundaciji.

Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Fundacije.

5.   Proračun Fundacije sprejme upravni odbor. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

6.   Upravni odbor čim prej uradno obvesti proračunski organ, če namerava izvesti kateri koli projekt, ki ima lahko znatne finančne posledice za financiranje proračuna Fundacije, zlasti o projektih, ki se nanašajo na lastnino, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.

Kadar ena izmed vej proračunskega organa obvesti, da namerava dati mnenje, to mnenje posreduje upravnemu odboru v šestih tednih od datuma obvestila o projektu.

Člen 17

Izvrševanje proračuna in nadzor

1.   Najpozneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Fundacije posreduje računovodji Komisije začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto. Računovodja Komisije združi začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Finančne uredbe.

2.   Najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije posreduje začasne računovodske izkaze Fundacije Računskemu sodišču skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto. Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Proračun Fundacije izvršuje direktor.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih računovodskih izkazih Fundacije na podlagi člena 129 Finančne uredbe direktor pripravi končne računovodske izkaze Fundacije na lastno odgovornost in jih posreduje upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor da mnenje o končnih računovodskih izkazih Fundacije.

6.   Direktor najpozneje do 1. julija po vsakem proračunskem letu posreduje končne računovodske izkaze in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

7.   Končni računovodski izkazi se objavijo.

8.   Najpozneje do 30. septembra po vsakem proračunskem letu direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe. Navedeni odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Na zahtevo Evropskega parlamenta mu direktor predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka potrditve računovodskih izkazov za zadevno proračunsko leto, kakor je določeno v členu 146(3) Finančne uredbe.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 30. aprila leta N + 2 direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za leto N.

11.   Direktor po potrebi ustrezno ukrepa, če tako zahtevajo ugotovitve, ki spremljajo sklep o razrešnici.

Člen 18

Evropski parlament in Svet

Evropski parlament in Svet lahko brez poseganja v nadzor iz člena 17 ter zlasti v proračunski postopek in razrešnico kadar koli zahtevata zaslišanje direktorja o temi, povezani z dejavnostmi Fundacije.

Člen 19

Finančna pravila

1.   Finančna pravila, ki se uporabljajo za Fundacijo, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ne smejo odstopati od Okvirne finančne uredbe razen če se to posebej ne zahteva za delovanje Fundacije, in sicer s predhodnim soglasjem Komisije.

2.   Fundacija v skladu s členom 133(1) Finančne uredbe uporablja računovodska pravila, ki jih je določil računovodja Komisije, da se lahko njeni računovodski izkazi konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

3.   Za Fundacijo se v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999.

4.   Fundacija spoštuje Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (18). Upravni odbor sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF-u pri izvedbi tovrstnih notranjih preiskav.

Člen 20

Privilegiji in imunitete

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti se uporablja tudi za Fundacijo.

Člen 21

Kadrovska pravila

1.   Položaj uslužbencev Fundaciji urejajo pravila in predpisi, ki velja za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.

2.   Fundacija v zvezi s svojimi uslužbenci izvaja pristojnosti, ki pripadajo organu za imenovanje.

3.   Upravni odbor sporazumno s Komisijo sprejema ustrezna izvedbena pravila v skladu z ureditvijo iz člena 110 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in člena 127 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

4.   Upravni odbor lahko sprejme določbe, na podlagi katerih se nacionalni strokovnjaki iz držav članic in partnerskih držav lahko napotijo v Fundacijo.

Člen 22

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Fundacije določa pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Fundacija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzročili Fundacija ali njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.

V sporih glede vsakega nadomestila te škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

3.   Osebno odgovornost uslužbencev nasproti Fundaciji urejajo ustrezne določbe, ki se uporabljajo za uslužbence Fundacije.

Člen 23

Sodelovanje tretjih držav

1.   Fundacija omogoča sodelovanje državam, ki niso države članice Skupnosti ter si s Skupnostjo in državami članicami delijo obveznost za zagotavljanje pomoči na področju razvoja človeškega kapitala partnerskim državam iz člena 1(1) tako, kakor je določeno v sporazumih med Skupnostjo in temi državami, po postopku iz člena 300 Pogodbe.

Sporazumi med drugim opredelijo naravo in obseg ter podrobna pravila za sodelovanje teh držav pri delu Fundacije, vključno z določbami o finančnih prispevkih in uslužbencih. Takšni sporazumi tretjim državam ne morejo zagotavljati predstavnikov v upravnem odboru z glasovalno pravico ali vsebovati določb, ki niso v skladu s kadrovskimi pravili iz člena 21 te uredbe.

2.   O sodelovanju tretjih držav v začasnih delovnih skupinah lahko po potrebi odloča upravni odbor, ne da bi bilo za to potrebno skleniti sporazum iz odstavka 1.

Člen 24

Ocenjevanje

1.   Fundacija v skladu s členom 25(4) Okvirne finančne uredbe redno izvaja predhodna in naknadna ocenjevanja svojih dejavnosti, povezanih z visokimi odhodki. Rezultati takšnih ocenjevanj se sporočijo upravnemu odboru.

2.   Komisija po posvetovanju z upravnim odborom vsake štiri leta izvede oceno izvajanja te uredbe, rezultatov Fundacije ter njenih delovnih metod v luči ciljev, pooblastil in nalog, opredeljenih v tej direktivi. To ocenjevanje izvedejo zunanji izvedenci. Komisija rezultate ocenjevanja predstavi Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

3.   Fundacija sprejme vse ustrezne ukrepe za rešitev morebitnih težav v postopku ocenjevanja.

Člen 25

Pregled

Komisija po ocenjevanja po potrebi predloži predlog za pregled te uredbe. Če Komisija ugotovi, da obstoj Fundacije glede na zastavljene cilje ni več upravičen, lahko predlaga razveljavitev te uredbe.

Člen 26

Razveljavitev

Uredbe Sveta (EGS) št. 1360/90, (ES) št. 2063/94, (ES) št. 1572/98, (ES) št. 1648/2003 in člen 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000, kakor so navedene v Prilogi I k tej uredbi, se razveljavijo.

Sklicevanja na razveljavljene uredbe se štejejo za sklicevanja na to uredbo in berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C ...

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 18. novembra 2008 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 131, 23.5.1990, str. 1.

3

(4)  UL L 375, 23.12.1989, str. 11.

4

(5)  UL L 216, 20.8.1994, str. 9.

5

(6)  UL L 187, 29.7.1993, str. 1.

6

(7)  UL L 206, 23.7.1998, str. 1.

7

(8)  UL L 189, 30.7.1996, str. 1. Uredba razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1638/2006.

8

(9)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1.

9

(10)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

10

(11)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

11

(12)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

12

(13)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

14

(15)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

15

(16)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

16

(17)  UL C 323, 30.11.1993, str. 1.

17

(18)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

18

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba in zaporedne spremembe

| | Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 (UL L 131, 23.5.1990, str. 1) |
| --- | --- |

Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 (UL L 131, 23.5.1990, str. 1)

| | Uredba Sveta (ES) št. 2063/94 z dne 27. julija 1994 (UL L 216, 20.8.1994, str. 9) |
| --- | --- |

Uredba Sveta (ES) št. 2063/94 z dne 27. julija 1994 (UL L 216, 20.8.1994, str. 9)

| | Uredba Sveta (ES) št. 1572/98 z dne 17. julija 1998 (UL L 206, 23.7.1998, str. 1) |
| --- | --- |

Uredba Sveta (ES) št. 1572/98 z dne 17. julija 1998 (UL L 206, 23.7.1998, str. 1)

| | Člen 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 (UL L 306, 7.12.2000, str. 1) |
| --- | --- |

Člen 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 (UL L 306, 7.12.2000, str. 1)

| | Uredba Sveta (ES) št. 1648/2003 z dne 18. junija 2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 22) |
| --- | --- |

Uredba Sveta (ES) št. 1648/2003 z dne 18. junija 2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 22)

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (EGS) št. 1360/90 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1, prvi odstavek | Člen 1(1), uvodno besedilo |
| Člen 1, prva do četrta alinea | – |
| Člen 1, drugi stavek | – |
| – | Člen 1(1), točke (a) do (c) |
| – | Člen 1(1), drugi pododstavek |
| – | Člen 1(2) do (3) |
| Člen 2 | – |
| Člen 3, prvi odstavek | Člen 2, prvi odstavek |
| Člen 3 točke (a) do (g) | – |
| – | Člen 2, točke (a) do (f) |
| Člen 3, točka (h) | Člen 2, točka (g) |
| Člen 4(1) | Člen 3(1) |
| – | Člen 3(2) |
| Člen 4(3), prvi stavek | Člen 3(3), prvi stavek |
| – | Člen 3(3), drugi stavek |
| Člen 4(2) | – |
| – | Člen 3(4) in (5) |
| – | Člen 4(1) do (3) |
| Člen 4a(1) | Člen 4(4), prvi pododstavek |
| Člen 4a(2) | Člen 4(4), drugi pododstavek |
| – | Člen 5 |
| Člen 4a(3) | Člen 6 |
| Člen 5(1) | Člen 7(1) |
| Člen 5(2) | Člen 7(2), prvi in drugi pododstavek |
| – | Člen 7(2), tretji in četrti pododstavek |
| Člen 5(3) | Člen 7(3) |
| Člen 5(4), prvi pododstavek | Člen 7(4), prvi stavek |
| – | Člen 7(4), drugi stavek |
| Člen 5(4), drugi pododstavek | Člen 7(5) |
| Člen 5(4), tretji in četrti pododstavek | Člen 8(1), prvi pododstavek |
| – | Člen 8(1), drugi pododstavek |
| Člen 5(4), zadnji pododstavek | Člen 8(1), zadnji pododstavek |
| Člen 5(5) in (6) | Člen 8(2) in (3) |
| Člen 5(7) do (10) | – |
| – | Člen 9 |
| Člen 6 | – |
| Člen 7(1), prvi stavek | Člen 10(1), prvi stavek |
| Člen 7(1), drugi stavek | – |
| – | Člen 10(1), drugi stavek ter drugi do četrti pododstavek |
| – | Člen 10(2) |
| Člen 7(2) | Člen 10(5), prvi stavek |
| Člen 7(3) | Člen 10(3) |
| – | Člen 10(4), točke (a) do (k) |
| – | Člen 11 |
| – | Člen 12 |
| – | Člen 13 |
| Člen 8 | Člen 14 |
| Člen 9 | Člen 15 |
| Člen 10(1) | Člen 16(1) |
| – | Člen 16(2) |
| Člen 10(2) | Člen 16(3) |
| Člen 10(3) | – |
| Člen 10(4) do (6) | Člen 16(4) do (6) |
| Člen 11(1) | Člen 17(3) |
| Člen 11(2) in (3) | Člen 17(1) in (2) |
| Člen 11(4) do (10) | Člen 17(4) do (10) |
| – | Člen 17(11) |
| – | Člen 18 |
| Člen 12 | Člen 19(1) |
| – | Člen 19(2) do (4) |
| Člen 13 | Člen 20 |
| Člen 14 | Člen 21(1) |
| – | Člen 21(2) do (4) |
| Člen 15 | Člen 22 |
| Člen 16(1) | Člen 23(1), prvi pododstavek in prvi stavek drugega pododstavka |
| – | Člen 23(1), zadnji stavek drugega pododstavka |
| Člen 16(2) | Člen 23(2) |
| – | Člen 24(1) |
| Člen 17 | Člen 24(2) |
| – | Člen 24(3) |
| Člen 18 | – |
| – | Člen 25 |
| – | Člen 26 |
| Člen 19 | Člen 27 |
| – | Priloga |

Uredba (EGS) št. 1360/90

Ta uredba

Člen 1, prvi odstavek

Člen 1(1), uvodno besedilo

Člen 1, prva do četrta alinea

–

Člen 1, drugi stavek

–

–

Člen 1(1), točke (a) do (c)

–

Člen 1(1), drugi pododstavek

–

Člen 1(2) do (3)

Člen 2

–

Člen 3, prvi odstavek

Člen 2, prvi odstavek

Člen 3 točke (a) do (g)

–

–

Člen 2, točke (a) do (f)

Člen 3, točka (h)

Člen 2, točka (g)

Člen 4(1)

Člen 3(1)

–

Člen 3(2)

Člen 4(3), prvi stavek

Člen 3(3), prvi stavek

–

Člen 3(3), drugi stavek

Člen 4(2)

–

–

Člen 3(4) in (5)

–

Člen 4(1) do (3)

Člen 4a(1)

Člen 4(4), prvi pododstavek

Člen 4a(2)

Člen 4(4), drugi pododstavek

–

Člen 5

Člen 4a(3)

Člen 6

Člen 5(1)

Člen 7(1)

Člen 5(2)

Člen 7(2), prvi in drugi pododstavek

–

Člen 7(2), tretji in četrti pododstavek

Člen 5(3)

Člen 7(3)

Člen 5(4), prvi pododstavek

Člen 7(4), prvi stavek

–

Člen 7(4), drugi stavek

Člen 5(4), drugi pododstavek

Člen 7(5)

Člen 5(4), tretji in četrti pododstavek

Člen 8(1), prvi pododstavek

–

Člen 8(1), drugi pododstavek

Člen 5(4), zadnji pododstavek

Člen 8(1), zadnji pododstavek

Člen 5(5) in (6)

Člen 8(2) in (3)

Člen 5(7) do (10)

–

–

Člen 9

Člen 6

–

Člen 7(1), prvi stavek

Člen 10(1), prvi stavek

Člen 7(1), drugi stavek

–

–

Člen 10(1), drugi stavek ter drugi do četrti pododstavek

–

Člen 10(2)

Člen 7(2)

Člen 10(5), prvi stavek

Člen 7(3)

Člen 10(3)

–

Člen 10(4), točke (a) do (k)

–

Člen 11

–

Člen 12

–

Člen 13

Člen 8

Člen 14

Člen 9

Člen 15

Člen 10(1)

Člen 16(1)

–

Člen 16(2)

Člen 10(2)

Člen 16(3)

Člen 10(3)

–

Člen 10(4) do (6)

Člen 16(4) do (6)

Člen 11(1)

Člen 17(3)

Člen 11(2) in (3)

Člen 17(1) in (2)

Člen 11(4) do (10)

Člen 17(4) do (10)

–

Člen 17(11)

–

Člen 18

Člen 12

Člen 19(1)

–

Člen 19(2) do (4)

Člen 13

Člen 20

Člen 14

Člen 21(1)

–

Člen 21(2) do (4)

Člen 15

Člen 22

Člen 16(1)

Člen 23(1), prvi pododstavek in prvi stavek drugega pododstavka

–

Člen 23(1), zadnji stavek drugega pododstavka

Člen 16(2)

Člen 23(2)

–

Člen 24(1)

Člen 17

Člen 24(2)

–

Člen 24(3)

Člen 18

–

–

Člen 25

–

Člen 26

Člen 19

Člen 27

–

Priloga

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 25. julija 2007 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog za prenovitev sedanjega regulativnega okvira (1) za vzpostavitev Evropske fundacije za usposabljanje (v nadaljevanju besedila: ETF). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 25. julija 2007 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog za prenovitev sedanjega regulativnega okvira (1) za vzpostavitev Evropske fundacije za usposabljanje (v nadaljevanju besedila: ETF).

| 2. | Od začetka postopka je bil cilj obeh strani zagotoviti, da bi ETF že od leta 2009 naprej lahko pripravljal svoj delovni program na podlagi prenovljene uredbe. V zvezi s tem so potekala neformalna posvetovanja (2) med temi tremi institucijami, da bi čim bolj učinkovito pospešili zakonodajni postopek. |
| --- | --- |

2.

Od začetka postopka je bil cilj obeh strani zagotoviti, da bi ETF že od leta 2009 naprej lahko pripravljal svoj delovni program na podlagi prenovljene uredbe. V zvezi s tem so potekala neformalna posvetovanja (2) med temi tremi institucijami, da bi čim bolj učinkovito pospešili zakonodajni postopek.

| 3. | Parlament je mnenje podal 22. maja 2008. Ker so bili določeni vidiki tega mnenja za Svet nesprejemljivi, so potekali dodatni stiki, na katerih je bilo dogovorjeno, da je treba skušati zagotoviti čim prejšnje sprejetje sporazuma v drugi obravnavi. |
| --- | --- |

3.

Parlament je mnenje podal 22. maja 2008. Ker so bili določeni vidiki tega mnenja za Svet nesprejemljivi, so potekali dodatni stiki, na katerih je bilo dogovorjeno, da je treba skušati zagotoviti čim prejšnje sprejetje sporazuma v drugi obravnavi.

| 4. | Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 22. oktobra 2008. |
| --- | --- |

4.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 22. oktobra 2008.

| 5. | Svet je 18. novembra 2008 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

5.

Svet je 18. novembra 2008 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe.

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Skupno stališče odraža dogovor, ki je bil dosežen na podlagi neformalnih posvetovanj med tremi institucijami. Čeprav je v skupnem stališču nekaj pomembnih sprememb prvotnega predloga Komisije (predvsem glede predpisov o upravljanju iz členov 7 do 10), se bistvena struktura predloga ni spremenila. Glavne spremembe so podrobneje razložene v delih (i), (ii) in (iii) v nadaljevanju tega besedila, ostale spremembe (v členih 4(2), 12, 13(2) in (4) ter 19(4) in v uvodni izjavi 27) pa so pretežno redakcijsko-tehnične spremembe, s katerimi naj bi se izboljšala jasnost besedila.

(i)   Področje uporabe (členi 1, 2(a), (c), (d), (e) in (f), 3(6) in 23; uvodne izjave 10, 11, 12, 14, 18 in 26)

V predlogu Komisije je predvidena razširitev področja pristojnosti ETF, ki naj bi poleg izobraževanja in usposabljanja v prihodnje vključevalo tudi razvoj človeških virov – predvsem zato, ker naj bi se posamezna področja izobraževanja (primarno in sekundarno izobraževanje, poklicne šole, visoko šolstvo, izobraževanje odraslih, itd.) s stališča vseživljenjskega učenja obravnavala celostno. Svet sicer lahko soglaša z določeno razširitvijo področja pristojnosti ETF, prevladuje pa mnenje, da je pogosto uporabljeni izraz „razvoj človeških virov“ glede na izbrano pravno podlago (člen 150 PES) preširok. Zato se Svet zavzema, da bi ta izraz v celotnem besedilu zamenjali z izrazom ’razvoj človeškega kapitala’, v členu 1 pa vključili jasno opredelitev tega izraza, kot se uporablja v uredbi in se skoraj v celoti opira na člen 150 Pogodbe.

V zvezi s predlagano razširitvijo območja ozemeljske veljavnosti ETF pa to besedilo skuša – tudi v členu 1 – natančneje opredeliti, katere države bi bile upravičene do podpore in, po potrebi, pod kakšnimi pogoji.

Poleg tega je Svet upošteval dve spremembi, ki jih je sprejel Evropski parlament (v členih 2(b) in 3(3)), s čimer naj bi se zagotovilo, da bo ETF spodbujala znanje in analizo potreb po veščinah na nacionalnih in lokalnih trgih dela in da se delo ETF in Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), ki opravlja dopolnilne naloge, ne bo podvajalo.

Nazadnje je Svet ponovno vključil v predlogu Komisije manjkajočo referenco na morebitno sodelovanje predstavnikov socialnih partnerjev na evropski ravni pri delu ETF.

(ii)   Upravljanje (členi 4(3), 7, 8 in 10; uvodna izjava 19)

Ključne spremembe predloga Komisije so spremembe upravne strukture in predvsem obsega, v katerem bi morale biti tri glavne institucije zastopane v upravnem odboru. Zaradi izboljšanja postopka odločanja je Komisija predlagala, da bi se število predstavnikov držav članic zmanjšalo na šest članic, hkrati pa naj bi se število njenih predstavnikov podvojilo na šest – tako bi bila zastopana v enakem številu kot Svet. Svet je ta predlog preučil zelo temeljito, med drugim tudi v širšem kontekstu sedanjih razprav o prihodnjem upravljanju evropskih agencij na horizontalni ravni. Čeprav je bil Svet vsekakor dovzeten za nekatere argumente Komisije v prid enostavnejše upravne strukture, pa vseeno meni, da bi bilo treba ohraniti sedanjo strukturo, v skladu s katero lahko svoje stališče uveljavlja vsaka država članica, saj ima en sedež v upravnem odboru in volilno pravico. Svet je menil, da bodo države članice v večji meri pripravljene sprejeti svoj del odgovornosti v zvezi z delom ETF, če bo vsaka od njih v njej imela svojega lastnega zastopnika.

Poleg tega Svet ne vidi tehtnega razloga za spremembo sedanje ureditve glede zastopanosti Komisije v odboru; zaradi morebitnega navzkrižja interesov zaenkrat nasprotuje tudi vsakršni obliki zastopanja Evropskega parlamenta. Vendarle pa je – v duhu kompromisa – pripravljen sprejeti zadnjo predlagano rešitev, v skladu s katero naj bi tri sedeže v odboru dobili „trije strokovnjaki brez glasovalne pravice, ki jih imenuje Evropski parlament“.

S preostalimi spremembami na področju upravljanja, o katerih sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, naj bi pojasnili položaj in profil predstavnikov partnerskih držav, s katerimi sodeluje ETF; poleg tega je bil ponovno potrjen cilj, da se doseže uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru, določen je bil način glasovanja za postopek odločanja in sklicevanja sej, opredeljene pa so bile tudi nekatere dodatne določbe za imenovanje direktorja ETF in oceno njegovega dela.

(iii)   Poročanje in ocenjevanje (členi 13(5), 18 in 24)

Svet je podprl tiste spremembe Parlamenta, s katerimi naj bi zagotovili reden pretok informacij in redne povratne informacije ustreznim organom Parlamenta in Sveta. To se lahko zagotovi v obliki pisnih poročil oziroma z nastopom direktorja pred pristojnim(-i) odborom(-i) Evropskega parlamenta in ustreznim telesom Sveta.

Poleg tega bodo delo ETF vsake štiri leta ocenili zunanji strokovnjaki v sodelovanju s Komisijo in odborom.

III.   SKLEP

Skupno stališče, ki je bilo doseženo na podlagi neformalnih pogajanj med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, je – z izjemo določb o upravljanju in zlasti zastopanostjo v upravnem odboru ETF – v veliki meri skladno s pristopom in cilji, ki jih je Komisija opredelila v svojem prvotnem predlogu za prenovitev uredbe. Obseg delovanja ETF je bil razširjen in natančneje določen, jasneje je bilo opredeljenih več določb v zvezi z upravnim odborom, pravili glasovanja in vlogo direktorja, prav tako pa so bili poostreni postopki poročanja in ocenjevanja dejavnosti in uspešnosti ETF.

---

(1)  Sedanji regulativni okvir je podrobneje opredeljen v prilogi I k skupnemu stališču Sveta.

(2)  V skladu z določbami člena 251(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in odstavkov 16–18 Skupne izjave o praktičnih ureditvah za postopek soodločanja (UL C 145, 30.6.2007, str. 5).

---

5.12.2008

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 310/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

CE 310/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---