# Europeiska unionens C 309/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 309 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången4 december 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 309

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången4 december 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 309/01 | Kommissionens yttrande av den 27 november 2008 med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en vinkelslip av märket REDLINE MD-2007-137 (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 309/02 | Kommissionens yttrande av den 27 november 2008 med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en elektrisk slagborrmaskin av märket REDLINE MD-2007-140 (
  1
  ) | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Kommissionen

2008/C 309/01

Kommissionens yttrande av den 27 november 2008 med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en vinkelslip av märket REDLINE MD-2007-137 (
  1
  )

1

1

2008/C 309/02

Kommissionens yttrande av den 27 november 2008 med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en elektrisk slagborrmaskin av märket REDLINE MD-2007-140 (
  1
  )

1

3

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 309/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 309/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5338 – Barclays/Investcorp/N & V Global Vending) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 309/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

5

2008/C 309/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5338 – Barclays/Investcorp/N & V Global Vending) (
  1
  )

1

9

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 309/05 | Eurons växelkurs | 10 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 309/05

Eurons växelkurs

10

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 309/06 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina | 11 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 309/07 | Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 41/08 (NN 35/08) – Danske Statsbaner – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 14 |
| 2008/C 309/08 | Tillkännagivande från Förenade kungarikets regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 309/09 | Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten | 29 |
| 2008/C 309/10 | Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av ansökningar om exklusiva tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform Cévennes-tillstånd, Alès-tillstånd och Navacelles-tillstånd)
   (
  1
  ) | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 309/06

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina

11

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 309/07

Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 41/08 (NN 35/08) – Danske Statsbaner – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

14

2008/C 309/08

Tillkännagivande från Förenade kungarikets regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (
  1
  )

1

27

2008/C 309/09

Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

29

2008/C 309/10

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av ansökningar om exklusiva tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform Cévennes-tillstånd, Alès-tillstånd och Navacelles-tillstånd)
   (
  1
  )

(Tillkännagivande av ansökningar om exklusiva tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform Cévennes-tillstånd, Alès-tillstånd och Navacelles-tillstånd)

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 309/11 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 309/11

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Kommissionen

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 27 november 2008

med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en vinkelslip av märket REDLINE MD-2007-137

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/01)

1.   De ungerska myndigheternas anmälan

Enligt artikel 2.1 i direktiv 98/37/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner ska medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att maskiner som omfattas av direktivet släpps ut på marknaden eller tas i bruk endast om detta inte medför risk för människors hälsa och säkerhet samt i förekommande fall för husdjur och egendom, under förutsättning att maskinerna installerats och underhålls på riktigt sätt samt används för avsett ändamål.

I artikel 7.1 i direktivet föreskrivs det att när en medlemsstat konstaterar att en maskin med CE-märkning som används på avsett sätt kan äventyra människors och i förekommande fall husdjurs och egendoms säkerhet, ska medlemsstaten vidta alla lämpliga åtgärder för att avlägsna maskinen från marknaden, för att förbjuda att den släpps ut på marknaden och tas i bruk eller för att begränsa dess fria rörlighet. Medlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen om dessa åtgärder och om skälen för beslutet.

Den 23 juli 2007 anmälde de ungerska myndigheterna till Europeiska kommissionen att man utfärdat ett förbud mot utsläppande på marknaden av en bärbar elektrisk vinkelslip av märket REDLINE, typ RL/AG0912-900. Verktyget tillverkas av Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd, Western Binhong Road, Jinhua Industrial Area, Zhejiang, Kina, och saluförs av Baumann Hungary Kft., H-1162 Budapest, János utca 118.

Följande handlingar ingick i den dokumentation som översänts till Europeiska kommissionen:

| — | intyg nr JSH0408078 av den 12 augusti 2004, och intyg nr 431934 av den 1 juli 2005, utfärdade till Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd, där det intygas att en vinkelslip av typ S1M-MP2-125 överensstämmer med maskindirektivet och lågspänningsdirektivet. Intygen är utfärdade av Intertek ETL SEMKO, Building No 86, 1198 Qinzhou Road, Shanghai 200233, Kina, |
| --- | --- |

—

intyg nr JSH0408078 av den 12 augusti 2004, och intyg nr 431934 av den 1 juli 2005, utfärdade till Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd, där det intygas att en vinkelslip av typ S1M-MP2-125 överensstämmer med maskindirektivet och lågspänningsdirektivet. Intygen är utfärdade av Intertek ETL SEMKO, Building No 86, 1198 Qinzhou Road, Shanghai 200233, Kina,

| — | intyg nr 02SHS1067-04 av den 22 november 2005, utfärdat av Intertek Deutschland GmbH, Nikolaus-Otto Strasse 13, D-70771 Leinfelden-Echterdingen, för samma typ av vinkelslip S1M-MP2-125. Intyget avser beviljande av ”GS”-märket, |
| --- | --- |

—

intyg nr 02SHS1067-04 av den 22 november 2005, utfärdat av Intertek Deutschland GmbH, Nikolaus-Otto Strasse 13, D-70771 Leinfelden-Echterdingen, för samma typ av vinkelslip S1M-MP2-125. Intyget avser beviljande av ”GS”-märket,

| — | en försäkran av Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd av den 12 juli 2006. I dokumentet anges det att vinkelslipen av typ S1M-MP2-125 som omfattas av intyg 02SHS1067-04 är likvärdig med vinkelslipen av typ RL/AG0912-900, |
| --- | --- |

—

en försäkran av Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd av den 12 juli 2006. I dokumentet anges det att vinkelslipen av typ S1M-MP2-125 som omfattas av intyg 02SHS1067-04 är likvärdig med vinkelslipen av typ RL/AG0912-900,

| — | en EG-försäkran om överensstämmelse som upprättats av Baumann Hungary Kft. och är daterad den 11 december 2006, som också den anger att vinkelslipen av typ S1M-MP2-125 är likvärdig med vinkelslipen av typ RL/AG0912-900, vilken är föremål för det ungerska förbudet. |
| --- | --- |

—

en EG-försäkran om överensstämmelse som upprättats av Baumann Hungary Kft. och är daterad den 11 december 2006, som också den anger att vinkelslipen av typ S1M-MP2-125 är likvärdig med vinkelslipen av typ RL/AG0912-900, vilken är föremål för det ungerska förbudet.

Enligt artikel 7.2 i direktivet ska kommissionen, efter samråd med de berörda parterna, ange om den anser att åtgärden är befogad. Om kommissionen anser att åtgärden är befogad ska den underrätta medlemsstaterna om detta, så att de kan vidta lämpliga åtgärder beträffande den aktuella maskinen i enlighet med sina skyldigheter enligt artikel 2.1.

2.   De ungerska myndigheternas skäl

Skälen för de ungerska myndigheternas beslut var att vinkelslipen inte uppfyller följande grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga I till direktiv 98/37/EG (med hänvisning till de harmoniserade europeiska standarderna EN 50144-1:1998 ”Elektriska handverktyg – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar”, och EN 50144-2-3:2002 ”Elektriska handverktyg – Säkerhet – Del 2-3: Särskilda fordringar på slip- och polermaskiner”, som det hänvisas till i tillverkarens EG-försäkran om överensstämmelse):

1.2.4   Stoppanordningar

Under gång fastnade strömbrytaren innan den nådde sin låsta position, vilket gjorde att låsmekanismen inte utlöstes genom ett lätt tryck.

1.5.1   Elektrisk matning

Vid provningen av mekanisk hållfasthet lossnade plasthöljet från vinkelslipen och därmed blottlades strömförande delar.

1.5.6   Brand

Vid värmeprovningen fattade maskinen eld, släppte ut rök och flammor och stannade sedan.

1.7.3   Märkning

Tillverkarens namn och adress stod inte angivet och inte heller tillverkningsår. Varningstext och relevanta symboler saknades också.

1.7.4   Anvisningar

Bruksanvisningen saknade flera anvisningar som krävs för att maskinen ska fungera säkert, t.ex. regler beträffande elsäkerhet och värden för buller och vibrationer.

Bruksanvisningen på engelska skiljde sig från bruksanvisningen på ungerska.

3.   Kommissionens yttrande

Den 15 november 2007 skrev kommissionen till Baumann Hungary Kft. och bad om företagets synpunkter på de ungerska myndigheternas förbud.

Den 15 november 2007 skrev kommissionen även till Intertek ETL SEMKO, Shanghai, och till Intertek Deutschland GmbH som utfärdat intyg om överensstämmelse för en vinkelslip av typ S1M-MP2-125, som man hävdade var likvärdig med vinkelslipen av typ RL/AG0912-900, vilken var föremål för de ungerska myndigheternas förbud.

Det har hittills inte kommit något svar.

Mot bakgrund av den dokumentation som finns tillgänglig anser kommissionen att de ungerska myndigheterna har visat att maskinerna som omfattas av förbudet inte uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som det hänvisas till ovan. Bristen på överensstämmelse innebär allvarliga risker för personer som använder verktyget.

Kommissionen har följt det föreskrivna förfarandet och finner att de ungerska myndigheternas åtgärder är befogade.

Utfärdat i Bryssel den 27 november 2008.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/3

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 27 november 2008

med tillämpning av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG angående de ungerska myndigheternas förbud mot en elektrisk slagborrmaskin av märket REDLINE MD-2007-140

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/02)

1.   De ungerska myndigheternas anmälan

Enligt artikel 2.1 i direktiv 98/37/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner ska medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att maskiner som omfattas av direktivet släpps ut på marknaden eller tas i bruk endast om detta inte medför risk för människors hälsa och säkerhet samt i förekommande fall för husdjur och egendom, under förutsättning att maskinerna installeras och underhålls på riktigt sätt samt används för avsett ändamål.

I artikel 7.1 i direktivet föreskrivs det att när en medlemsstat konstaterar att en maskin med CE-märkning som används på avsett sätt kan äventyra människors och i förekommande fall husdjurs och egendoms säkerhet, ska medlemsstaten vidta alla lämpliga åtgärder för att dra tillbaka maskinen från marknaden, förbjuda att den släpps ut på marknaden och tas i bruk eller begränsa dess fria rörlighet. Medlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen om dessa åtgärder och om skälen för beslutet.

Den 23 juli 2007 anmälde de ungerska myndigheterna till Europeiska kommissionen att de utfärdat ett förbud mot utsläppande på marknaden av en elektrisk bärbar slagborrmaskin av märket REDLINE, typ RL/ID0955-910. Maskinen har tillverkats av Yongkang Zhengda Industrial Co. Ltd, Gushan Town, Yongkang, Zhejiang, 321307, Kina, och distribuerades av Baumann Hungary Kft., H-1162 Budapest, János utca 118.

Handlingarna som överlämnades till Europeiska kommissionen omfattade följande dokument:

| — | intyg nr 04SHW2481-01 av den 15 december 2004 utfärdat av Intertek Deutschland GmbH för en slagborr av typ Z1JE-KZ2-16B enligt vilket slagborren beviljas GS-märkning, |
| --- | --- |

—

intyg nr 04SHW2481-01 av den 15 december 2004 utfärdat av Intertek Deutschland GmbH för en slagborr av typ Z1JE-KZ2-16B enligt vilket slagborren beviljas GS-märkning,

| — | intyg nr JSH0411181 av den 1 december 2004 och intyg nr 432960 av den 15 december 2004 utfärdat av Intertek ETL SEMKO, Shanghai, för samma typ av slagborr Z1JE-KZ216B, |
| --- | --- |

—

intyg nr JSH0411181 av den 1 december 2004 och intyg nr 432960 av den 15 december 2004 utfärdat av Intertek ETL SEMKO, Shanghai, för samma typ av slagborr Z1JE-KZ216B,

| — | ett intyg av Yongkang Zhengda Industrial Co. av den 18 juni 2006 om att slagborren Z1JE-KZ2-16B motsvarar post RL/ID0955-910 som omfattas av den ungerska åtgärden, |
| --- | --- |

—

ett intyg av Yongkang Zhengda Industrial Co. av den 18 juni 2006 om att slagborren Z1JE-KZ2-16B motsvarar post RL/ID0955-910 som omfattas av den ungerska åtgärden,

| — | en EG-försäkran om överensstämmelse som utfärdats av Baumann Hungary Kft. den 11 augusti 2006 med hänvisning till intyg nr JSH0411181. |
| --- | --- |

—

en EG-försäkran om överensstämmelse som utfärdats av Baumann Hungary Kft. den 11 augusti 2006 med hänvisning till intyg nr JSH0411181.

Enligt artikel 7.2 i direktivet ska kommissionen, efter samråd med de berörda parterna, ange om den anser att åtgärden är befogad. Om åtgärden är befogad ska den underrätta medlemsstaterna om detta, så att de kan vidta lämpliga åtgärder beträffande den aktuella maskinen i enlighet med sina skyldigheter enligt artikel 2.1.

2.   De ungerska myndigheternas skäl

Skälen för de ungerska myndigheternas beslut var att slagborrmaskinen inte uppfyller följande grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga I till direktiv 98/37/EG (med hänvisning till de harmoniserade europeiska standarderna EN 60745-2-1:2003 ”Elektriska handverktyg – Säkerhet – Del 2-1: Allmänna fordringar”, och EN 60745-2-1:2003 ”Elektriska handverktyg – Säkerhet – Del 2-1: Särskilda fordringar på borrmaskiner och slagborrmaskiner”):

1.5.1   Elförsörjning och 1.5.6 – Brandrisk

Produkten är brandfarlig eftersom de invändiga kablarna inte sitter fast, vilket kan orsaka kortslutning.

1.5.6   Brandrisk

Under värmeprovningen fattade maskinen eld, rök utvecklades, och därefter stannade den.

3.   Kommissionens yttrande

Den 15 november 2007 skrev kommissionen till Baumann Hungary Kft. – som hade undertecknat EG-försäkran om överensstämmelse – och bad om företagets synpunkter på de ungerska myndigheternas förbud.

Den 15 november 2007 skrev kommissionen även till Intertek ETL SEMKO, Shanghai och Intertek Deutschland GmbH som hade utfärdat intyg om överensstämmelse för slagborren av typ Z1JE-KZ2-16B, som påstods motsvara slagborren av typ RL/ID0955-910 som var föremål för den ungerska åtgärden.

Hittills har kommissionen inte mottagit något svar.

På grundval av den tillgängliga dokumentationen anser kommissionen att de ungerska myndigheterna har visat att det förbjudna verktyget inte uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som det hänvisas till ovan. Bristen på överensstämmelse innebär allvarliga risker för människor som använder verktyget.

Följaktligen, efter att ha följt det föreskrivna förfarandet, anser kommissionen att de ungerska myndigheternas åtgärd är befogad.

Utfärdat i Bryssel den 27 november 2008.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/5

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/03)

| Datum för antagande av beslutet | 4.6.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 158/08 |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Lubelskie |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Pomoc w zakresie budowy portu lotniczego Lublin-Świdnik |
| Rättslig grund | Ustawa budżetowa na rok 2007 z dnia 25 stycznia 2007 r.; załącznik II, część 83 budżetu państwa — Rezerwy celowe (Dz.U. z 2007 r. 15, poz. 90).
  Kontrakt Wojewódzki dla Województwa Lubelskiego na lata 2007–2008.
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 grudnia 2007 r. (Dz.U. 241, poz. 1760) |
| Typ av stödåtgärd | Investeringsstöd |
| Syfte | Utveckling av sektor |
| Stödform | Direktstöd, kapitaltillskott, marktillskott |
| Budget | 296,65 miljononer PLN (84,14 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Ca 76 % |
| Varaktighet | Stödet kommer att beviljas 30.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | Luftfart |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego |
| ul. Spokojna 4 |
| PL-20-074 Lublin |

Datum för antagande av beslutet

4.6.2008

Stöd nr

N 158/08

Medlemsstat

Polen

Region

Lubelskie

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Pomoc w zakresie budowy portu lotniczego Lublin-Świdnik

Rättslig grund

Ustawa budżetowa na rok 2007 z dnia 25 stycznia 2007 r.; załącznik II, część 83 budżetu państwa — Rezerwy celowe (Dz.U. z 2007 r. 15, poz. 90).

Kontrakt Wojewódzki dla Województwa Lubelskiego na lata 2007–2008.

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 grudnia 2007 r. (Dz.U. 241, poz. 1760)

Typ av stödåtgärd

Investeringsstöd

Syfte

Utveckling av sektor

Stödform

Direktstöd, kapitaltillskott, marktillskott

Budget

296,65 miljononer PLN (84,14 miljoner EUR)

Stödnivå

Ca 76 %

Varaktighet

Stödet kommer att beviljas 30.12.2011

Ekonomisk sektor

Luftfart

Den beviljande myndighetens namn och adress

Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego

ul. Spokojna 4

PL-20-074 Lublin

| Gmina Miasto Lublin |
| --- |
| plac Władysława Łokietka 1 |
| PL-20-950 Lublin |

Gmina Miasto Lublin

plac Władysława Łokietka 1

PL-20-950 Lublin

| Gmina Miasto Świdnik |
| --- |
| ul. Kardynała St. Wyszyńskiego 15 |
| PL-20-047 Świdnik |

Gmina Miasto Świdnik

ul. Kardynała St. Wyszyńskiego 15

PL-20-047 Świdnik

| Powiat Świdnicki |
| --- |
| ul. Niepodległości 13 |
| PL-21-040 Świdnik |

Powiat Świdnicki

ul. Niepodległości 13

PL-21-040 Świdnik

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 20.10.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 458/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Götzke Natursteinwerk GmbH |
| Rättslig grund | — | Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1 Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insb. § 39 LHO |

Datum för antagande av beslutet

20.10.2008

Stöd nr

N 458/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Götzke Natursteinwerk GmbH

Rättslig grund

—

Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1 Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insb. § 39 LHO

| — | Haushaltsgesetz 2008/2009 (Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Mecklenburg-Vorpommern für die Haushaltsjahre 2008 und 2009 und die Festlegung der Verbundquoten des Kommunalen Finanzausgleichs in den Jahren 2008 und 2009) |
| --- | --- |

—

Haushaltsgesetz 2008/2009 (Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Mecklenburg-Vorpommern für die Haushaltsjahre 2008 und 2009 und die Festlegung der Verbundquoten des Kommunalen Finanzausgleichs in den Jahren 2008 und 2009)

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 0,16 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Finanzministerium des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Schloßstr. 9-11 |
| D-19053 Schwerin |

Finanzministerium des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Schloßstr. 9-11

D-19053 Schwerin

und

| Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Johannes-Stelling-Str. 14 |
| D-19053 Schwerin |

Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Johannes-Stelling-Str. 14

D-19053 Schwerin

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 13.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 567/08 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Guarantee scheme for banks' funding in Finland |
| Rättslig grund | Valtioneuvoston paatos talletuspankeille ja kiinnitysluottopankeille annetttavien valiaikasten valtiontakausten ehdoista; draft law |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 50 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 10.2008-4.2009 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Finnish Government |
| Snellmaninkatu 1 A |
| PO Box 23 |
| FI-00023 Helsinki |

Datum för antagande av beslutet

13.11.2008

Stöd nr

N 567/08

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Guarantee scheme for banks' funding in Finland

Rättslig grund

Valtioneuvoston paatos talletuspankeille ja kiinnitysluottopankeille annetttavien valiaikasten valtiontakausten ehdoista; draft law

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 50 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

10.2008-4.2009

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Finnish Government

Snellmaninkatu 1 A

PO Box 23

FI-00023 Helsinki

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 696/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Molise |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Definitivt upphörande med fiskeverksamhet och modernisering av fiskefartyg |
| Rättslig grund | Decreto Ministeriale de 13 ottobre 2006: Interventi a favore della flotta da pesca della Regione Molise |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till fiskerinäringen |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 1 186 000 EUR |
| Stödnivå | Upp till 40 % |
| Varaktighet | Ett år |
| Ekonomisk sektor | Fiske |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | MI.P.A.A.F. – Dipartimento delle Filiere Agricole e dell'Agroalimentari |
| Direzione Generale della Pesca Marittima e dell'Acquacoltura |
| Viale dell'Arte n. 16 |
| I-00144 Roma |

Datum för antagande av beslutet

24.1.2008

Stöd nr

N 696/06

Medlemsstat

Italien

Region

Molise

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Definitivt upphörande med fiskeverksamhet och modernisering av fiskefartyg

Rättslig grund

Decreto Ministeriale de 13 ottobre 2006: Interventi a favore della flotta da pesca della Regione Molise

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till fiskerinäringen

Stödform

Direktstöd

Budget

1 186 000 EUR

Stödnivå

Upp till 40 %

Varaktighet

Ett år

Ekonomisk sektor

Fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

MI.P.A.A.F. – Dipartimento delle Filiere Agricole e dell'Agroalimentari

Direzione Generale della Pesca Marittima e dell'Acquacoltura

Viale dell'Arte n. 16

I-00144 Roma

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/9

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5338 – Barclays/Investcorp/N & V Global Vending)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/04)

Kommissionen beslutade den 31 oktober 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5338. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5338. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/10

---

Eurons växelkurs (1)

3 december 2008

(2008/C 309/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2623 |
| JPY | japansk yen | 117,39 |
| DKK | dansk krona | 7,4505 |
| GBP | pund sterling | 0,85475 |
| SEK | svensk krona | 10,4545 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5332 |
| ISK | isländsk krona | 290,00 |
| NOK | norsk krona | 8,9050 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,636 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 262,33 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,8506 |
| RON | rumänsk leu | 3,8435 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,225 |
| TRY | turkisk lira | 1,9926 |
| AUD | australisk dollar | 1,9625 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5853 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7852 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,3804 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9315 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 849,90 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,0017 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6884 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1913 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 274,00 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5948 |
| PHP | filippinsk peso | 62,230 |
| RUB | rysk rubel | 35,3395 |
| THB | thailändsk baht | 44,919 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0390 |
| MXN | mexikansk peso | 17,1610 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2623

JPY

japansk yen

117,39

DKK

dansk krona

7,4505

GBP

pund sterling

0,85475

SEK

svensk krona

10,4545

CHF

schweizisk franc

1,5332

ISK

isländsk krona

290,00

NOK

norsk krona

8,9050

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,636

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

262,33

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,8506

RON

rumänsk leu

3,8435

SKK

slovakisk koruna

30,225

TRY

turkisk lira

1,9926

AUD

australisk dollar

1,9625

CAD

kanadensisk dollar

1,5853

HKD

Hongkongdollar

9,7852

NZD

nyzeeländsk dollar

2,3804

SGD

singaporiansk dollar

1,9315

KRW

sydkoreansk won

1 849,90

ZAR

sydafrikansk rand

13,0017

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6884

HRK

kroatisk kuna

7,1913

IDR

indonesisk rupiah

15 274,00

MYR

malaysisk ringgit

4,5948

PHP

filippinsk peso

62,230

RUB

rysk rubel

35,3395

THB

thailändsk baht

44,919

BRL

brasiliansk real

3,0390

MXN

mexikansk peso

17,1610

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/11

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2008/C 309/06)

Kommissionen har mottagit en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) (1).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs av Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd (nedan kallad sökanden), en exportör i Folkrepubliken Kina.

Begäran är begränsad till att gälla en undersökning av dumpning avseende sökanden.

2.   Produkt

Den berörda produkten är volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, med ursprung i Folkrepubliken Kina, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 00. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 260/2007 (2) på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina.

4.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 11.3 bygger på prima facie-bevisning som sökanden lagt fram för att de omständigheter som låg till grund för att åtgärder infördes har förändrats, och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. Sökanden har särskilt lagt fram prima facie-bevisning om att en jämförelse mellan sökandens konstruerade normalvärden (baserade på tillverkningskostnader, försäljningskostnader samt allmänna och administrativa kostnader) och exportpriserna till gemenskapen visar att dumpningsmarginalen tycks vara betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.

5.   Förfarande för fastställande av dumpning

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en partiell interimsöversyn inleds, och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, i syfte att avgöra om åtgärderna bör upphävas eller ändras för sökandens del. Om så är fallet kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande gäller för import av den berörda produkten från företag som inte särskilt omnämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 260/2007.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till sökanden, med kopia till myndigheterna i det berörda exportlandet. Dessa uppgifter och bevisning till stöd för dessa ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

b)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter samt uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att framlägga bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste göras inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

c)   Marknadsekonomisk status och individuell behandling

Om sökanden lägger fram tillräcklig bevisning för att företaget är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. att det uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. För detta ändamål måste sökanden lämna in en korrekt underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 b. Kommissionen kommer att sända ansökningsformulär till företaget och till myndigheterna i Folkrepubliken Kina. Sökanden kan också använda detta ansökningsformulär för att ansöka om individuell behandling, dvs. när sökanden uppfyller de kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

d)   Val av land med marknadsekonomi

Om företaget inte beviljas marknadsekonomisk status men uppfyller kriterierna enligt artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas en individuell tullsats, kommer i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi att väljas för fastställandet av normalvärdet för Folkrepubliken Kina. Kommissionen överväger att åter använda Förenta staterna för detta ändamål, som var fallet vid den undersökning som ledde till införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 c lämna synpunkter på om detta är ett lämpligt val.

Om sökanden beviljas marknadsekonomisk status kan kommissionen dessutom vid behov även använda resultat som framkommit vid fastställandet av normalvärdet i ett lämpligt land med marknadsekonomi för att t.ex. ersätta icke tillförlitliga kostnads- eller prisuppgifter i Folkrepubliken Kina som är nödvändiga för fastställandet av normalvärdet, såvida tillförlitliga uppgifter inte finns att tillgå i Kina. Kommissionen överväger att använda Förenta staterna även för detta ändamål.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att ge sig till känna, besvara frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Observera att utövandet av de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen är beroende av att parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

ii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist när det gäller ansökningar om marknadsekonomisk status eller individuell behandling

Företagets korrekt underbyggda ansökan om marknadsekonomisk status (se punkt 5 c i detta tillkännagivande) ska ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

c)   Särskild tidsfrist för val av land med marknadsekonomi

Berörda parter som så önskar kan lämna synpunkter på valet av Förenta staterna som ett lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Folkrepubliken Kina (se punkt 5 d i detta tillkännagivande). Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen inom 10 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektroniskt format, såvida inte annat anges) och innehålla partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor – inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens – som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt ska märkas ”Limited” (3) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1040 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1040 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade blivit om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (DG Trade) ingriper. Förhörsombudet verkar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens avdelningar och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingar i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfrister och behandling av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare uppgifter och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på webbplatsen för generaldirektoratet för handel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUT L 72, 13.3.2007, s. 1.

(3)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/14

---

STATLIGT STÖD – DANMARK

Statligt stöd C 41/08 (NN 35/08) – Danske Statsbaner

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/07)

Genom den skrivelse av den 10 september 2008 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd/åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Danmark. Berörda parter som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 3 februari 2003 mottog kommissionen ett första klagomål angående ett stöd som ska ha beviljats företaget Danske Statsbaner (nedan kallat DSB) för persontrafik på järnväg mellan Köpenhamn och Ystad. Klagomålet ledde till att flera skrivelser skickades mellan kommissionen och de danska myndigheterna. Stödet registrerades med nr CP107/07.

Genom en skrivelse av den 1 juni 2006 mottog kommissionen ett andra klagomål angående ett stöd som ska ha beviljats DSB inom ramen för två avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt som ingåtts med det danska transportministeriet. Även detta klagomål ledde till att flera skrivelser skickades mellan kommissionen och de danska myndigheterna. Klagomålet registrerades med nr CP124/2006.

Eftersom de två klagomålen delvis rör samma förhållanden har kommissionen beslutat att behandla dem ihop.

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

Enligt den information som kommissionen fått av de klagande kan de avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och det offentliga företaget DSB ha lett till att det beviljats statligt stöd.

Avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt

Det här beslutet avser två avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB för perioderna 2000–2004 respektive 2005–2014. Det genomfördes inte något anbudsförfarande innan avtalen ingicks.

Avtalen fastställer villkor för persontrafik på järnväg i Danmark och vissa skyldigheter när det gäller regelbundenhet, trafikens kvalitet och prissättning. Avtalen behandlar också inköp av rullande materiel.

Enligt avtalens bestämmelser behåller DSB med vissa undantag inkomsterna från biljettförsäljning. DSB erhåller även ersättning i form av avtalsenliga betalningar, vars belopp fastställs i avtalen.

UTVÄRDERING AV ÅTGÄRDERNA

Förekomst av stöd

I det här skedet kan kommissionen inte utesluta att det har betalats ut statligt stöd till DSB inom ramen för de avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt som ingåtts med det danska transportministeriet för perioderna 2000–2004 och 2005–2014. Framför allt tvivlar kommissionen på att tre av de fyra kriterier som domstolen i detta avseende fastställt i Altmark-domen är uppfyllda.

Förenlighet

Det avtal som ingåtts mellan den danska regeringen och DSB är ett avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt i den mening som avses i artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69. Den artikeln är därför tillämplig i det här fallet.

På grundval av förordning (EEG) nr 1191/69 anser kommissionen att den kan göra bedömningen att ett stöd som ingår i priset på tjänsterna och som fastställs i ett avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt är förenligt med den gemensamma marknaden. Om de villkor som fastställs i förordning (EEG) nr 1191/69 inte är uppfyllda bör dock stödets förenlighet bedömas mot bakgrund av de allmänna principer som följer av fördraget, rättspraxis och beslutspraxis.

Kommissionen har gjort en allmän sammanfattning av dessa principer i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (1).

I punkt 14 i dessa rambestämmelser fastställs de principer som avgör om ett stöd som ingår i det pris som betalas av en offentlig myndighet till ett leverantör av en offentlig tjänst är förenligt med den gemensamma marknaden. För att så ska vara fallet bör det visas att ersättningen, dvs. det pris som betalas av den danska regeringen, inte är större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som följer av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster.

Kommissionen tvivlar dock på att det inte skulle ha skett någon överkompensation i det aktuella fallet. Kommissionen hyser också tvivel när det gäller uppgiften att den utdelning som den danska staten fått av DSB:s resultat liksom minskningen av de årliga avtalsenliga betalningarna inneburit att en överkompensation undvikits.

Mot bakgrund av ovanstående tvivlar kommissionen på att det statliga stödet ifråga är förenligt med den gemensamma marknaden.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”1.   SAGSFORLØB

| 1. | Nærværende beslutning er truffet i anledning af to klager, dateret henholdsvis den 3. februar 2003 og den 1. juni 2006. De to klager førte til flere brevvekslinger og møder mellem på den ene side Kommissionen og de to klagende parter og på den anden side Kommissionen og de danske myndigheder. Den første klage behandles i øjeblikket af Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

1.

Nærværende beslutning er truffet i anledning af to klager, dateret henholdsvis den 3. februar 2003 og den 1. juni 2006. De to klager førte til flere brevvekslinger og møder mellem på den ene side Kommissionen og de to klagende parter og på den anden side Kommissionen og de danske myndigheder. Den første klage behandles i øjeblikket af Den Europæiske Ombudsmand.

2.   DE KLAGENDE PARTER OG STØTTEMODTAGEREN

2.1.   De klagende parter

2.1.1.   Den første klager

| 2. | Den første klager er et privatejet busselskab. |
| --- | --- |

2.

Den første klager er et privatejet busselskab.

2.1.2.   Den anden klager

| 3. | Den anden klager er en erhvervsorganisation, som repræsenterer en række danske operatører på transportområdet. |
| --- | --- |

3.

Den anden klager er en erhvervsorganisation, som repræsenterer en række danske operatører på transportområdet.

2.2.   Støttemodtager: Danske Statsbaner

2.2.1.   Den forhenværende monopolvirksomhed i Danmark

| 4. | Danske Statsbaner (DSB) er det historiske jernbaneselskab i Danmark. |
| --- | --- |

4.

Danske Statsbaner (DSB) er det historiske jernbaneselskab i Danmark.

| 5. | DSB ejes fuldt ud af den danske stat (2). DSB udfører nu kun personbefordring med jernbane og ydelser i tilknytning hertil (3), og er derudover også aktiv gennem dets datterselskaber i navnlig Sverige, Norge og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

5.

DSB ejes fuldt ud af den danske stat (2). DSB udfører nu kun personbefordring med jernbane og ydelser i tilknytning hertil (3), og er derudover også aktiv gennem dets datterselskaber i navnlig Sverige, Norge og Det Forenede Kongerige.

| 6. | I 1998 vedtog Folketinget en lov, som yderligere adskilte jernbaneinfrastrukturen (4) fra DSB's togdrift. |
| --- | --- |

6.

I 1998 vedtog Folketinget en lov, som yderligere adskilte jernbaneinfrastrukturen (4) fra DSB's togdrift.

| 7. | DSB havde ca. 9 200 medarbejdere i 2007. I 2006 var DSB's indtægter på ca. 10,7 mia. DKK (1,43 mia. EUR). |
| --- | --- |

7.

DSB havde ca. 9 200 medarbejdere i 2007. I 2006 var DSB's indtægter på ca. 10,7 mia. DKK (1,43 mia. EUR).

2.2.2.   DSB's etablering som en selvstændig offentlig virksomhed

| 8. | I 1999 blev DSB omdannet til en selvstændig offentlig virksomhed (DSB SV) (2). |
| --- | --- |

8.

I 1999 blev DSB omdannet til en selvstændig offentlig virksomhed (DSB SV) (2).

| 9. | Ved den lejlighed blev der udformet og indført en ny model for den økonomiske forvaltning. Åbningsbalancen blev udarbejdet på baggrund af en værdiansættelse af aktiver og passiver. De danske myndigheder anførte, at i forbindelse med værdiansættelsen af alle store poster indhentede DSB yderligere udtalelse fra uafhængige eksperter. |
| --- | --- |

9.

Ved den lejlighed blev der udformet og indført en ny model for den økonomiske forvaltning. Åbningsbalancen blev udarbejdet på baggrund af en værdiansættelse af aktiver og passiver. De danske myndigheder anførte, at i forbindelse med værdiansættelsen af alle store poster indhentede DSB yderligere udtalelse fra uafhængige eksperter.

| 10. | De danske myndigheder forklarede, at DSB's aktiekapital blev fastsat ud fra en sammenligning med lignende foretagender med store anlægsaktiver. Den endelige åbningsbalances egenkapital byggede på en soliditetsgrad på 36 %, og der blev oprettet et stiftertilgodehavende. |
| --- | --- |

10.

De danske myndigheder forklarede, at DSB's aktiekapital blev fastsat ud fra en sammenligning med lignende foretagender med store anlægsaktiver. Den endelige åbningsbalances egenkapital byggede på en soliditetsgrad på 36 %, og der blev oprettet et stiftertilgodehavende.

| 11. | Derudover skal det bemærkes, at de retlige rammer for DSB blev suppleret med et regnskabsreglement og konkurrenceretlige retningslinjer, som omfatter pligt til at adskille de vigtigste forretningsområder og holde dem adskilt samt undgå enhver form for krydssubsidiering. Den kontraktbetaling, som DSB modtager på baggrund af de forhandlede kontrakter om offentlig service, holdes adskilt fra de forretningsområder, der drives på ren forretningsmæssig basis. |
| --- | --- |

11.

Derudover skal det bemærkes, at de retlige rammer for DSB blev suppleret med et regnskabsreglement og konkurrenceretlige retningslinjer, som omfatter pligt til at adskille de vigtigste forretningsområder og holde dem adskilt samt undgå enhver form for krydssubsidiering. Den kontraktbetaling, som DSB modtager på baggrund af de forhandlede kontrakter om offentlig service, holdes adskilt fra de forretningsområder, der drives på ren forretningsmæssig basis.

| 12. | DSB's produktøkonomiregnskaber er udformet for hvert forretningsområde og baseret på en dokumenteret aktivitetsbaseret omkostningsfordeling ved hjælp af fordelingsnøgler for omkostninger og indtægter (5). |
| --- | --- |

12.

DSB's produktøkonomiregnskaber er udformet for hvert forretningsområde og baseret på en dokumenteret aktivitetsbaseret omkostningsfordeling ved hjælp af fordelingsnøgler for omkostninger og indtægter (5).

3.   DE VÆSENTLIGSTE KLAGEPUNKTER

| 13. | De punkter, som de klagende parter fremfører, vedrører hovedsagelig to kontrakter om offentlig service mellem Trafikministeriet og DSB, indgået uden en forudgående udbudsprocedure. De vedrører også andre forhold som beskrevet i punkt 6. |
| --- | --- |

13.

De punkter, som de klagende parter fremfører, vedrører hovedsagelig to kontrakter om offentlig service mellem Trafikministeriet og DSB, indgået uden en forudgående udbudsprocedure. De vedrører også andre forhold som beskrevet i punkt 6.

| 14. | De to kontrakter om offentlig service vedrører perioderne 2000-2004 og 2005-2014. |
| --- | --- |

14.

De to kontrakter om offentlig service vedrører perioderne 2000-2004 og 2005-2014.

3.1.   Den første klagers klagepunkter

| 15. | Den første klager rejser mistanke om statsstøtte i forbindelse med jernbanedrift udført af DSB mellem København og Ystad (Sverige). |
| --- | --- |

15.

Den første klager rejser mistanke om statsstøtte i forbindelse med jernbanedrift udført af DSB mellem København og Ystad (Sverige).

| 16. | Ruten har været drevet af DSB som fri trafik fra 2000 til 2005. Trafikministeriet besluttede at indføje ruten i kontrakten om udførelse af offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

16.

Ruten har været drevet af DSB som fri trafik fra 2000 til 2005. Trafikministeriet besluttede at indføje ruten i kontrakten om udførelse af offentlig service for perioden 2005-2014.

| 17. | Den første klagers hovedargumenter kan sammenfattes således:






  — | det bør ikke være tilladt at kompensere for pligten til at yde offentlig service på områder, der er underlagt konkurrence (6) |
| --- | --- | --- |

17.

Den første klagers hovedargumenter kan sammenfattes således:

—

det bør ikke være tilladt at kompensere for pligten til at yde offentlig service på områder, der er underlagt konkurrence (6)

| — | Folketinget har pligt til at vælge den løsning, der er billigst for samfundet |
| --- | --- |

—

Folketinget har pligt til at vælge den løsning, der er billigst for samfundet

| — | kompensationen for pligten til at yde offentlig service bør under alle omstændigheder svare til den reelle ekstra udgift, som skyldes de forpligtelser, virksomheden er pålagt. |
| --- | --- |

—

kompensationen for pligten til at yde offentlig service bør under alle omstændigheder svare til den reelle ekstra udgift, som skyldes de forpligtelser, virksomheden er pålagt.

3.2.   Den anden klagers klagepunkter

| 18. | Den anden klager hævder, at Folketinget har givet statsstøtte til DSB ved indgåelsen af kontrakter om offentlig service for henholdsvis perioden 2000-2004 og 2005-2014. Klageren mener, at nævnte statsstøtte er uforenelig med EF-traktaten. |
| --- | --- |

18.

Den anden klager hævder, at Folketinget har givet statsstøtte til DSB ved indgåelsen af kontrakter om offentlig service for henholdsvis perioden 2000-2004 og 2005-2014. Klageren mener, at nævnte statsstøtte er uforenelig med EF-traktaten.

| 19. | Klageren hævder nærmere bestemt, at DSB er blevet overkompenseret for den forpligtelse til offentlig service, som er pålagt i kontrakten. Klageren mener således, at kontraktbetalingerne indebar en for stor fortjeneste for DSB sammenlignet med en rimelig fortjeneste, arten af DSB's aktiviteter og risikoeksponering taget i betragtning. |
| --- | --- |

19.

Klageren hævder nærmere bestemt, at DSB er blevet overkompenseret for den forpligtelse til offentlig service, som er pålagt i kontrakten. Klageren mener således, at kontraktbetalingerne indebar en for stor fortjeneste for DSB sammenlignet med en rimelig fortjeneste, arten af DSB's aktiviteter og risikoeksponering taget i betragtning.

| 20. | Den anden klager mener også, at de offentlige midler, som DSB har modtaget, markant overstiger det, som en effektiv operatør ville have krævet for at yde den pågældende service. |
| --- | --- |

20.

Den anden klager mener også, at de offentlige midler, som DSB har modtaget, markant overstiger det, som en effektiv operatør ville have krævet for at yde den pågældende service.

| 21. | Endelig hævder den anden klager, at der også er ydet statsstøtte i form af lån, garantier og en fordelagtig skatteordning. |
| --- | --- |

21.

Endelig hævder den anden klager, at der også er ydet statsstøtte i form af lån, garantier og en fordelagtig skatteordning.

4.   DEJALTERET BESKRIVELSE AF KONTRAKTERNE MELLEM TRAFIKMINISTERIET OG DSB OM OFFENTLIG SERVICE

4.1.   Den danske retlige ramme for kontrakter om offentlig service

| 22. | Frem til 1. januar 2000 havde DSB monopol på driften af den nationale jernbanepassagertrafik. Den danske lovgiver har efterfølgende fjernet dette monopol og indført to alternative former for varetagelse af jernbanepassagertrafik (7):






  — | jernbanepassagertrafikken kan udføres på forretningsmæssig basis uden kompensation fra offentlige myndigheder (»fri trafik«) |
| --- | --- | --- |

22.

Frem til 1. januar 2000 havde DSB monopol på driften af den nationale jernbanepassagertrafik. Den danske lovgiver har efterfølgende fjernet dette monopol og indført to alternative former for varetagelse af jernbanepassagertrafik (7):

—

jernbanepassagertrafikken kan udføres på forretningsmæssig basis uden kompensation fra offentlige myndigheder (»fri trafik«)

| — | trafik kan udføres på baggrund af en kontrakt om offentlig service med kompensation fra offentlige myndigheder (»offentlig service-trafik«). |
| --- | --- |

—

trafik kan udføres på baggrund af en kontrakt om offentlig service med kompensation fra offentlige myndigheder (»offentlig service-trafik«).

| 23. | Ifølge de danske myndigheder drives der i øjeblikket ingen regelmæssig jernbanepassagertransport som fri trafik. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de danske myndigheder drives der i øjeblikket ingen regelmæssig jernbanepassagertransport som fri trafik.

| 24. | Hvad angår kontrakter om offentlig service skelnes der i dansk lovgivning mellem følgende to kontrakttyper:






  — | kontrakter om offentlig service, som er blevet forhandlet direkte mellem de relevante offentlige myndigheder og operatøren uden forudgående udbud. Transportministeriet er den kompetente danske myndighed for så vidt angår forhandlede kontrakter om offentlig service, undtagen for forbindelser, der drives af bestemte små regionale operatører |
| --- | --- | --- |

24.

Hvad angår kontrakter om offentlig service skelnes der i dansk lovgivning mellem følgende to kontrakttyper:

—

kontrakter om offentlig service, som er blevet forhandlet direkte mellem de relevante offentlige myndigheder og operatøren uden forudgående udbud. Transportministeriet er den kompetente danske myndighed for så vidt angår forhandlede kontrakter om offentlig service, undtagen for forbindelser, der drives af bestemte små regionale operatører

| — | kontrakter om offentlig service, som er blevet tildelt af den kompetente myndighed efter en offentlig udbudsprocedure. Den kompetente myndighed for kontrakter om offentlig service, der er sendt i udbud, er Trafikstyrelsen, som er en regulerende myndighed oprettet af Transportministeriet. |
| --- | --- |

—

kontrakter om offentlig service, som er blevet tildelt af den kompetente myndighed efter en offentlig udbudsprocedure. Den kompetente myndighed for kontrakter om offentlig service, der er sendt i udbud, er Trafikstyrelsen, som er en regulerende myndighed oprettet af Transportministeriet.

| 25. | I den sammenhæng udfører DSB personbefordring med jernbane på fjern-, regional- og lokaltrafik i henhold til forhandlede kontrakter om offentlig service, som er indgået med Trafikministeriet. |
| --- | --- |

25.

I den sammenhæng udfører DSB personbefordring med jernbane på fjern-, regional- og lokaltrafik i henhold til forhandlede kontrakter om offentlig service, som er indgået med Trafikministeriet.

| 26. | Herudover er udbudsproceduren blevet taget mere og mere i brug i årenes løb. I 2002 vandt Arriva udbuddet på en del af den regionale trafikbetjening i Vestdanmark. I 2007 vandt et joint venture mellem DSB og First Group også udbuddet på en del af regionaltrafikken udført som offentlig service i Østdanmark og Sydsverige, herunder den grænseoverskridende kollektive trafik i regionen. |
| --- | --- |

26.

Herudover er udbudsproceduren blevet taget mere og mere i brug i årenes løb. I 2002 vandt Arriva udbuddet på en del af den regionale trafikbetjening i Vestdanmark. I 2007 vandt et joint venture mellem DSB og First Group også udbuddet på en del af regionaltrafikken udført som offentlig service i Østdanmark og Sydsverige, herunder den grænseoverskridende kollektive trafik i regionen.

| 27. | De danske myndigheder har også tilkendegivet, at de agter at sende flere kontrakter om offentlig service i offentligt udbud. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder har også tilkendegivet, at de agter at sende flere kontrakter om offentlig service i offentligt udbud.

4.2.   Kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004

| 28. | Denne kontrakt vedrørte fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i årene 2000-2004. |
| --- | --- |

28.

Denne kontrakt vedrørte fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i årene 2000-2004.

| 29. | I afsnit 1 hedder det, at »formålet med denne kontrakt er at fremme en positiv udvikling i jernbanepassagertrafikken med udgangspunkt i en sund økonomi for DSB«, som er det danske statsejede jernbaneselskab. |
| --- | --- |

29.

I afsnit 1 hedder det, at »formålet med denne kontrakt er at fremme en positiv udvikling i jernbanepassagertrafikken med udgangspunkt i en sund økonomi for DSB«, som er det danske statsejede jernbaneselskab.

| 30. | De følgende afsnit inderholder en sammenfatning af de mest relevante bestemmelser med henblik på undersøgelsen af denne kontrakt om offentlig service. |
| --- | --- |

30.

De følgende afsnit inderholder en sammenfatning af de mest relevante bestemmelser med henblik på undersøgelsen af denne kontrakt om offentlig service.

4.2.1.   Kontraktens indhold (8)

| 31. | Punkt 3 fastsætter kontraktens omfang. Den omhandler udførelse af offentlig personbefordring med jernbane og kundeservice. Kontrakten omfatter ikke trafik udført som offentlig service efter udbud og fri trafik, herunder fri trafik med gods. |
| --- | --- |

31.

Punkt 3 fastsætter kontraktens omfang. Den omhandler udførelse af offentlig personbefordring med jernbane og kundeservice. Kontrakten omfatter ikke trafik udført som offentlig service efter udbud og fri trafik, herunder fri trafik med gods.

| 32. | Punkt 7 i kontrakten fastlægger detaljerne i de transportydelser, DSB skal udføre. Omfanget af DSB's produktionsforpligtelse i kontraktperioden er fastsat i togkilometer.










  Togkilometerproduktion i kontraktperioden |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| Mio. togkm. | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

32.

Punkt 7 i kontrakten fastlægger detaljerne i de transportydelser, DSB skal udføre. Omfanget af DSB's produktionsforpligtelse i kontraktperioden er fastsat i togkilometer.

Togkilometerproduktion i kontraktperioden

År

2000

2001

2002

2003

2004

Mio. togkm.

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| 33. | Punkt 7.1, litra a) fastlægger målet om at gennemføre en produktion på 51 mio. togkilometer pr. år fra den 1. januar 2006. |
| --- | --- |

33.

Punkt 7.1, litra a) fastlægger målet om at gennemføre en produktion på 51 mio. togkilometer pr. år fra den 1. januar 2006.

| 34. | Punkt 8 i kontrakten fastlægger imidlertid, at Trafikministeriet kan beslutte at udbyde dele af trafikken, hvilket vil resultere i opsigelse af kontrakten. Punkt 8 beskriver detaljeret retsreglerne for at sende trafikbetjeningen i udbud. De indeholder også bestemmelser om følgerne, især hvad angår nedsat kompensation og det rullende materiel. |
| --- | --- |

34.

Punkt 8 i kontrakten fastlægger imidlertid, at Trafikministeriet kan beslutte at udbyde dele af trafikken, hvilket vil resultere i opsigelse af kontrakten. Punkt 8 beskriver detaljeret retsreglerne for at sende trafikbetjeningen i udbud. De indeholder også bestemmelser om følgerne, især hvad angår nedsat kompensation og det rullende materiel.

| 35. | I punkt 7 fastlægges også reglerne vedrørende køreplaner og trafikydelsernes hyppighed. Hvad angår køreplanerne, indeholder punkt 9 bestemmelser om koordination af køreplaner. En række bestemmelser skal sikre, at DSB arbejder for at skabe et sammenhængende kollektivt trafiksystem med koordination mellem bus og tog. |
| --- | --- |

35.

I punkt 7 fastlægges også reglerne vedrørende køreplaner og trafikydelsernes hyppighed. Hvad angår køreplanerne, indeholder punkt 9 bestemmelser om koordination af køreplaner. En række bestemmelser skal sikre, at DSB arbejder for at skabe et sammenhængende kollektivt trafiksystem med koordination mellem bus og tog.

| 36. | Punkt 10 indeholder bestemmelser om anvendelse og indkøb af nyt rullende materiel for et samlet beløb på 5,6 mia. DKK i perioden indtil 2006. Det nye rullende materiel består af en ny type dieseltog kaldet IC4. Tekniske specifikationer for disse nye tog såsom hastighed, antal sæder eller komfortniveau angives i punkt 10 ligesom vilkårene for anvendelsen af de nye tog på bestemte strækninger. |
| --- | --- |

36.

Punkt 10 indeholder bestemmelser om anvendelse og indkøb af nyt rullende materiel for et samlet beløb på 5,6 mia. DKK i perioden indtil 2006. Det nye rullende materiel består af en ny type dieseltog kaldet IC4. Tekniske specifikationer for disse nye tog såsom hastighed, antal sæder eller komfortniveau angives i punkt 10 ligesom vilkårene for anvendelsen af de nye tog på bestemte strækninger.

| 37. | Andre relevante bestemmelser, som bør nævnes i denne sammenhæng, er:






  — | punkt 11 som fastsætter vilkår for så vidt angår infrastrukturen, og fastlægger forbindelserne mellem DSB og Banestyrelsen |
| --- | --- | --- |

37.

Andre relevante bestemmelser, som bør nævnes i denne sammenhæng, er:

—

punkt 11 som fastsætter vilkår for så vidt angår infrastrukturen, og fastlægger forbindelserne mellem DSB og Banestyrelsen

| — | punkt 12, der omfatter bestemmelser om kundeservice |
| --- | --- |

—

punkt 12, der omfatter bestemmelser om kundeservice

| — | punkt 13, der omfatter sanktionerne ved manglende rettidighed |
| --- | --- |

—

punkt 13, der omfatter sanktionerne ved manglende rettidighed

| — | punkt 14, der fastlægger betingelserne for takstfastsættelsen. |
| --- | --- |

—

punkt 14, der fastlægger betingelserne for takstfastsættelsen.

4.2.2.   Kontraktbetaling

| 38. | Den økonomiske kompensation, som DSB modtager, er fastlagt i punkt 4 i kontrakten. |
| --- | --- |

38.

Den økonomiske kompensation, som DSB modtager, er fastlagt i punkt 4 i kontrakten.

| 39. | Indtægterne fra billetsalget tilfalder DSB. Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de i kontrakten fastlagte ydelser. |
| --- | --- |

39.

Indtægterne fra billetsalget tilfalder DSB. Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de i kontrakten fastlagte ydelser.

| 40. | Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:










  Kontraktbetaling 2000-2004 |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| Mio. DKK | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

40.

Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:

Kontraktbetaling 2000-2004

År

2000

2001

2002

2003

2004

Mio. DKK

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| 41. | Kontraktbetalingen reguleres årligt ved stigningen i nettoprisindekset. |
| --- | --- |

41.

Kontraktbetalingen reguleres årligt ved stigningen i nettoprisindekset.

| 42. | Kontraktbetalingen er fastsat med udgangspunkt i det 10-årsbudget for DSB-koncernen, som blev vedtaget den 11. juni 1999 og indeholder den langfristede finansieringsstrategi for DSB. |
| --- | --- |

42.

Kontraktbetalingen er fastsat med udgangspunkt i det 10-årsbudget for DSB-koncernen, som blev vedtaget den 11. juni 1999 og indeholder den langfristede finansieringsstrategi for DSB.

| 43. | Punkt 4 indeholder endvidere bestemmelser om visse justeringer i henhold til gennemførelsen af den 5-årige rammeaftale for jernbaneområdet af 26. november 1999. Denne aftale foranlediger vedtagelse af særlige tilføjelser til kontrakten for så vidt angår:






  — | indkøb og indførelse af nyt rullende materiel (punkt 10 i kontrakten) |
| --- | --- | --- |

43.

Punkt 4 indeholder endvidere bestemmelser om visse justeringer i henhold til gennemførelsen af den 5-årige rammeaftale for jernbaneområdet af 26. november 1999. Denne aftale foranlediger vedtagelse af særlige tilføjelser til kontrakten for så vidt angår:

—

indkøb og indførelse af nyt rullende materiel (punkt 10 i kontrakten)

| — | puljer til nærbaner og modernisering af stationer |
| --- | --- |

—

puljer til nærbaner og modernisering af stationer

| — | kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg |
| --- | --- |

—

kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg

| — | økonomiske tilskyndelser, som fremmer en samfundsøkonomisk fornuftig trafikproduktion. |
| --- | --- |

—

økonomiske tilskyndelser, som fremmer en samfundsøkonomisk fornuftig trafikproduktion.

| 44. | Indkøbet af det rullende materiel jf. punkt 10 i kontrakten finansieres med de kontraktbetalinger, som er fastsat i kontrakten. Tilføjelsen af puljer til nærbaner, stationsmodernisering eller kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg kan kræve en forøgelse af kontraktbetalingen. |
| --- | --- |

44.

Indkøbet af det rullende materiel jf. punkt 10 i kontrakten finansieres med de kontraktbetalinger, som er fastsat i kontrakten. Tilføjelsen af puljer til nærbaner, stationsmodernisering eller kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg kan kræve en forøgelse af kontraktbetalingen.

| 45. | Punkt 5 vedrører baneafgifter. I kontraktbetalingen er indregnet DSB's udgifter til baneafgifter for de tog, som er omfattet af kontrakten. Punkt 5 indeholder også bestemmelser om, at baneafgifterne justeres én gang årligt. |
| --- | --- |

45.

Punkt 5 vedrører baneafgifter. I kontraktbetalingen er indregnet DSB's udgifter til baneafgifter for de tog, som er omfattet af kontrakten. Punkt 5 indeholder også bestemmelser om, at baneafgifterne justeres én gang årligt.

4.3.   Kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014

| 46. | Den anden kontrakt mellem Trafikministeriet og DSB dækker fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

46.

Den anden kontrakt mellem Trafikministeriet og DSB dækker fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i perioden 2005-2014.

| 47. | Ifølge indledningen er målet med kontrakten at »sætte nogle klare rammer for udførelse af opgaven på en måde, der for staten sikrer den bedst mulige udvikling af passagertrafikken med tog for de økonomiske midler, der er til rådighed for indkøb af togtrafik, og for DSB sikrer en sund økonomi«. |
| --- | --- |

47.

Ifølge indledningen er målet med kontrakten at »sætte nogle klare rammer for udførelse af opgaven på en måde, der for staten sikrer den bedst mulige udvikling af passagertrafikken med tog for de økonomiske midler, der er til rådighed for indkøb af togtrafik, og for DSB sikrer en sund økonomi«.

4.3.1.   Kontraktens indhold (9)

| 48. | Punkt 1.1 angiver anvendelsesområde. Den nævner de bestemte banestrækninger, hvor der udføres trafik som offentlig service i henhold til den forhandlede kontrakt. |
| --- | --- |

48.

Punkt 1.1 angiver anvendelsesområde. Den nævner de bestemte banestrækninger, hvor der udføres trafik som offentlig service i henhold til den forhandlede kontrakt.

| 49. | Det skal bemærkes, at på to bestemte strækninger tilfalder billetindtægterne ikke DSB. Kontrakten omfatter også international togtrafik til Tyskland og strækningen København — Ystad, som tidligere blev drevet som fri trafik. |
| --- | --- |

49.

Det skal bemærkes, at på to bestemte strækninger tilfalder billetindtægterne ikke DSB. Kontrakten omfatter også international togtrafik til Tyskland og strækningen København — Ystad, som tidligere blev drevet som fri trafik.

| 50. | Den trafikydelse, som DSB skal levere, består af en trafikeringsplan (antal tog og tidsintervaller), en standsningsplan (betjening af standsningssteder) og en linjeplan (krav til togforbindelser). Indholdet af de tre planer er efterfølgende angivet i punkt 1 sammen med regler om siddepladskapacitet, regularitet, pålidelighed, kundetilfredshed, driftsforstyrrelser og andre særlige forhold. |
| --- | --- |

50.

Den trafikydelse, som DSB skal levere, består af en trafikeringsplan (antal tog og tidsintervaller), en standsningsplan (betjening af standsningssteder) og en linjeplan (krav til togforbindelser). Indholdet af de tre planer er efterfølgende angivet i punkt 1 sammen med regler om siddepladskapacitet, regularitet, pålidelighed, kundetilfredshed, driftsforstyrrelser og andre særlige forhold.

| 51. | Punkt 2 omhandler alle former for takstfastsættelse, herunder særlige bestemmelser for rejser over Øresund. |
| --- | --- |

51.

Punkt 2 omhandler alle former for takstfastsættelse, herunder særlige bestemmelser for rejser over Øresund.

| 52. | Punkt 3 omhandler trafikydelsens afgrænsning i forhold til fri trafik. I punkt 3.3 anføres navnlig muligheden af at udvide den trafik, der udføres som offentlig service, ud over denne kontrakts trafikale rammer, uden det medfører øget kontraktbetaling. |
| --- | --- |

52.

Punkt 3 omhandler trafikydelsens afgrænsning i forhold til fri trafik. I punkt 3.3 anføres navnlig muligheden af at udvide den trafik, der udføres som offentlig service, ud over denne kontrakts trafikale rammer, uden det medfører øget kontraktbetaling.

| 53. | Punkt 4 omhandler regler, ansvar og pligter i forbindelse med modernisering af stationer. DSB skal udarbejde planer for stationsmoderniseringen, som skal indsendes til Trafikministeriet til orientering. |
| --- | --- |

53.

Punkt 4 omhandler regler, ansvar og pligter i forbindelse med modernisering af stationer. DSB skal udarbejde planer for stationsmoderniseringen, som skal indsendes til Trafikministeriet til orientering.

| 54. | Punkt 5 fastlægger DSB's forpligtelser i forbindelse med udførelsen af dets aktiviteter på trafikområdet. Forpligtelserne vedrører bl.a. informationforpligtelser, besigtigelse af materiel, forpligtelsen til at stille rullende materiel til rådighed for operatører, der vinder udbud på forskellige strækninger, bestemte betingelser for billetsalg og frikort til bestemte persongrupper (Kongehuset og ansatte inden for jernbanesektoren). |
| --- | --- |

54.

Punkt 5 fastlægger DSB's forpligtelser i forbindelse med udførelsen af dets aktiviteter på trafikområdet. Forpligtelserne vedrører bl.a. informationforpligtelser, besigtigelse af materiel, forpligtelsen til at stille rullende materiel til rådighed for operatører, der vinder udbud på forskellige strækninger, bestemte betingelser for billetsalg og frikort til bestemte persongrupper (Kongehuset og ansatte inden for jernbanesektoren).

| 55. | Punkt 6 omhandler muligheden og vilkårene for at sende bestemte strækninger i udbud samt den efterfølgende reduktion af kontraktbetalingen i forhold til de tilknyttede serviceforpligtelser. |
| --- | --- |

55.

Punkt 6 omhandler muligheden og vilkårene for at sende bestemte strækninger i udbud samt den efterfølgende reduktion af kontraktbetalingen i forhold til de tilknyttede serviceforpligtelser.

4.3.2.   Kontraktbetaling

| 56. | Kontraktens punkt 7 angiver den økonomiske kompensation, som DSB modtager. |
| --- | --- |

56.

Kontraktens punkt 7 angiver den økonomiske kompensation, som DSB modtager.

| 57. | Indtægter fra billetsalget tilfalder i princippet DSB (10). Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de ydelser, som er fastlagt i kontrakten. |
| --- | --- |

57.

Indtægter fra billetsalget tilfalder i princippet DSB (10). Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de ydelser, som er fastlagt i kontrakten.

| 58. | Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:















  Kontraktbetaling 2005-2014 |
| --- | --- |
| År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Mio. DKK | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

58.

Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:

Kontraktbetaling 2005-2014

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Mio. DKK

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| 59. | Kontraktbetalingen er fast og skal således ikke være genstand for nogen automatisk regulering, medmindre andet udtrykkeligt er angivet i kontrakten. Kontraktbetalingen reguleres årligt ved den i finansloven forudsatte stigning i nettoprisindekset. |
| --- | --- |

59.

Kontraktbetalingen er fast og skal således ikke være genstand for nogen automatisk regulering, medmindre andet udtrykkeligt er angivet i kontrakten. Kontraktbetalingen reguleres årligt ved den i finansloven forudsatte stigning i nettoprisindekset.

| 60. | Kontrakten præciserer ikke, på hvilket grundlag kontraktbetalingen er beregnet. De danske myndigheder har angivet, at betalingen er fastsat på grundlag af 10-årsbudgettet, som er baseret på et løseligt skøn over indtægter og omkostninger. |
| --- | --- |

60.

Kontrakten præciserer ikke, på hvilket grundlag kontraktbetalingen er beregnet. De danske myndigheder har angivet, at betalingen er fastsat på grundlag af 10-årsbudgettet, som er baseret på et løseligt skøn over indtægter og omkostninger.

| 61. | Kontraktbetalingen dækker bl.a. afskrivning og forrentning af nyt rullende materiel jf. nedenstående tabel:















  Afskrivning af nyt materiel i perioden 2005-2014 (mio. DKK) |
| --- | --- |
| År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4-tog | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2-tog | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Nærbanetog | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

61.

Kontraktbetalingen dækker bl.a. afskrivning og forrentning af nyt rullende materiel jf. nedenstående tabel:

Afskrivning af nyt materiel i perioden 2005-2014 (mio. DKK)

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4-tog

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2-tog

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Nærbanetog

15

44

74

89

89

| 62. | Den hertil hørende leveringsplan for de årlige investeringer i nyt materiel fremgår af nedenstående tabel:














  Leveringsplan for nyt materiel |
| --- | --- |
| År | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| IC4-tog | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2-tog | | 1 | 22 | | | | | | |
| Nærbanetog | | | | | | | 14* | 14* | 14* (11) |

62.

Den hertil hørende leveringsplan for de årlige investeringer i nyt materiel fremgår af nedenstående tabel:

Leveringsplan for nyt materiel

År

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4-tog

1

31

44

7

IC2-tog

1

22

Nærbanetog

14*

14*

14* (11)

| 63. | En række bestemmelser blev indføjet i kontrakten for at tage højde for forsinkelser i forbindelse med levering af det rullende materiel i henhold til kontrakten for perioden 2000-2004. |
| --- | --- |

63.

En række bestemmelser blev indføjet i kontrakten for at tage højde for forsinkelser i forbindelse med levering af det rullende materiel i henhold til kontrakten for perioden 2000-2004.

| 64. | Punkt 7.1.2 rummer mulighed for en årlig justering af kontraktbetalingen på grundlag af leveringen af nyt materiel. Reguleringen kan dog ikke indebære, at DSB modtager større kompensation. Reguleringen gennemføres ikke ved reguleringer under 8 mio. DKK. |
| --- | --- |

64.

Punkt 7.1.2 rummer mulighed for en årlig justering af kontraktbetalingen på grundlag af leveringen af nyt materiel. Reguleringen kan dog ikke indebære, at DSB modtager større kompensation. Reguleringen gennemføres ikke ved reguleringer under 8 mio. DKK.

5.   BEDØMMELSE AF BESTEMMELSERNE I KONTRAKTERNE OM OFFENTLIG SERVICE

5.1.   Er der tale om statsstøtte?

| 65. | I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hedder det: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

65.

I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hedder det: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 66. | Ifølge kontrakten om offentlig service skal der af det danske statsbudget betales en pris til DSB for gennemførelse af kontrakten om offentlig service. Betalingen foretages således ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

66.

Ifølge kontrakten om offentlig service skal der af det danske statsbudget betales en pris til DSB for gennemførelse af kontrakten om offentlig service. Betalingen foretages således ved hjælp af statsmidler.

| 67. | DSB, som modtager betalinger, er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

67.

DSB, som modtager betalinger, er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

| 68. | Herefter opstår spørgsmålet, om den pågældende betaling har givet eller giver Danske Statsbaner en økonomisk fordel. Ifølge domstolen får en virksomhed ikke nogen økonomisk fordel, hvis kompensationen for at yde en offentlig service overholder de fire kriterier, der er fastsat i Altmark-dommen (12). Det må altså undersøges, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og DSB, opfylder disse fire kriterier. |
| --- | --- |

68.

Herefter opstår spørgsmålet, om den pågældende betaling har givet eller giver Danske Statsbaner en økonomisk fordel. Ifølge domstolen får en virksomhed ikke nogen økonomisk fordel, hvis kompensationen for at yde en offentlig service overholder de fire kriterier, der er fastsat i Altmark-dommen (12). Det må altså undersøges, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og DSB, opfylder disse fire kriterier.

5.1.1.   Er det faktisk pålagt den pågældende virksomhed at opfylde klart definerede forpligtelser til offentlig service?

| 69. | Af kontraktens nationale retsgrundlag, den danske jernbanelov, fremgår det, at det er pålagt DSB at udføre offentlig service på grundlag af kontrakter, der forhandles med det danske trafikministerium. Kontrakterne selv definerer i detaljer, hvilke strækninger DSB har pligt til at betjene, og med hvilken regularitet, kvalitet og hyppighed togforbindelserne skal drives. |
| --- | --- |

69.

Af kontraktens nationale retsgrundlag, den danske jernbanelov, fremgår det, at det er pålagt DSB at udføre offentlig service på grundlag af kontrakter, der forhandles med det danske trafikministerium. Kontrakterne selv definerer i detaljer, hvilke strækninger DSB har pligt til at betjene, og med hvilken regularitet, kvalitet og hyppighed togforbindelserne skal drives.

Særlige forhold angående strækningen København — Ystad

| 70. | Den første klager har rejst det særlige spørgsmål om forbindelsen mellem København og Ystad, der er omfattet af kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

70.

Den første klager har rejst det særlige spørgsmål om forbindelsen mellem København og Ystad, der er omfattet af kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014.

| 71. | Klageren bestrider, at den danske transportminister har juridisk og økonomisk grundlag for at medtage togforbindelsen mellem København og Bornholm (via Ystad) i den forhandlede kontrakt om offentlig service, når driften på denne strækning i forvejen var udsat for konkurrence. |
| --- | --- |

71.

Klageren bestrider, at den danske transportminister har juridisk og økonomisk grundlag for at medtage togforbindelsen mellem København og Bornholm (via Ystad) i den forhandlede kontrakt om offentlig service, når driften på denne strækning i forvejen var udsat for konkurrence.

| 72. | På dette punkt må det konstateres, at EF-retten hverken indeholder nogen klar og præcis retlig definition — der kan benyttes, når EF-traktatens konkurrenceregler skal anvendes — af den opgave at levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse eller noget fast etableret juridisk begreb, der endegyldigt fastsætter de vilkår, der skal være opfyldt, for at en medlemsstat gyldigt kan henvise til, at der foreligger en beskyttelsesværdig opgave af almen økonomisk interesse, hverken i den forstand, hvori begrebet benyttes i Altmark-dommens første betingelse, eller sådan som det benyttes i EF-traktatens artikel 86, stk. 2. |
| --- | --- |

72.

På dette punkt må det konstateres, at EF-retten hverken indeholder nogen klar og præcis retlig definition — der kan benyttes, når EF-traktatens konkurrenceregler skal anvendes — af den opgave at levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse eller noget fast etableret juridisk begreb, der endegyldigt fastsætter de vilkår, der skal være opfyldt, for at en medlemsstat gyldigt kan henvise til, at der foreligger en beskyttelsesværdig opgave af almen økonomisk interesse, hverken i den forstand, hvori begrebet benyttes i Altmark-dommens første betingelse, eller sådan som det benyttes i EF-traktatens artikel 86, stk. 2.

| 73. | I sagen BUPA/Kommissionen (13) påpegede Førsteinstansretten i øvrigt (14):

  »Hvad angår kompetencen til at fastsætte arten og rækkevidden af en SIEG-opgave som omhandlet i traktaten samt den grad af kontrol, som fællesskabsinstitutionerne skal udøve i den sammenhæng, følger det [...] og af Rettens praksis, at medlemsstaterne har en vid skønsbeføjelse med hensyn til definitionen af, hvad de anser for en SIEG-ydelse, og at Kommissionen således kun kan stille spørgsmålstegn ved en medlemsstats definition af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl.« (15). |
| --- | --- |

73.

I sagen BUPA/Kommissionen (13) påpegede Førsteinstansretten i øvrigt (14):

»Hvad angår kompetencen til at fastsætte arten og rækkevidden af en SIEG-opgave som omhandlet i traktaten samt den grad af kontrol, som fællesskabsinstitutionerne skal udøve i den sammenhæng, følger det [...] og af Rettens praksis, at medlemsstaterne har en vid skønsbeføjelse med hensyn til definitionen af, hvad de anser for en SIEG-ydelse, og at Kommissionen således kun kan stille spørgsmålstegn ved en medlemsstats definition af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl.« (15).

| 74. | De danske myndigheder har gjort gældende, at der af flere grunde bør være en jernbaneforbindelse mellem København og Bornholm, herunder den territoriale sammenhæng og krav til trafikkens pålidelighed og regularitet. Dertil kommer, at en togforbindelse opfylder en række særlige krav, som den eksisterende busforbindelse ikke opfylder, f.eks. trafikbetjening af kystbyer, som banestrækningen passerer, og rabattilbud til visse brugerkategorier som f.eks. børn. |
| --- | --- |

74.

De danske myndigheder har gjort gældende, at der af flere grunde bør være en jernbaneforbindelse mellem København og Bornholm, herunder den territoriale sammenhæng og krav til trafikkens pålidelighed og regularitet. Dertil kommer, at en togforbindelse opfylder en række særlige krav, som den eksisterende busforbindelse ikke opfylder, f.eks. trafikbetjening af kystbyer, som banestrækningen passerer, og rabattilbud til visse brugerkategorier som f.eks. børn.

| 75. | På dette punkt har den danske regering efter Kommissionens opfattelse ikke begået nogen åbenbar fejl i sit skøn, når den har indføjet denne forbindelse i kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

75.

På dette punkt har den danske regering efter Kommissionens opfattelse ikke begået nogen åbenbar fejl i sit skøn, når den har indføjet denne forbindelse i kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014.

| 76. | Altmark-dommens første kriterium er således opfyldt, og Kommissionen rejser ingen indvendinger på dette punkt. |
| --- | --- |

76.

Altmark-dommens første kriterium er således opfyldt, og Kommissionen rejser ingen indvendinger på dette punkt.

5.1.2.   Er de kriterier, der ligger til grund for beregningen af kompensationen, fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde?

| 77. | Omfanget af den kompensation, der ydes for at opfylde de stillede krav til den offentlige service, er fastsat på grundlag af et 10-årsbudget for 1999-2008, der blev vedtaget den 11. juni 1999. Budgettet er udarbejdet under hensyntagen til udsigterne for DSB's driftsudvikling i den pågældende periode. |
| --- | --- |

77.

Omfanget af den kompensation, der ydes for at opfylde de stillede krav til den offentlige service, er fastsat på grundlag af et 10-årsbudget for 1999-2008, der blev vedtaget den 11. juni 1999. Budgettet er udarbejdet under hensyntagen til udsigterne for DSB's driftsudvikling i den pågældende periode.

| 78. | 10-årsbudgettet er bl.a. udarbejdet på grundlag af følgende data og hypoteser:






  — | ændring af den generelle juridiske ramme for jernbanesektoren, herunder de skattemæssige forhold |
| --- | --- | --- |

78.

10-årsbudgettet er bl.a. udarbejdet på grundlag af følgende data og hypoteser:

—

ændring af den generelle juridiske ramme for jernbanesektoren, herunder de skattemæssige forhold

| — | realisering af investeringer i rullende materiel inden juni 1999 (10 mia. DKK) |
| --- | --- |

—

realisering af investeringer i rullende materiel inden juni 1999 (10 mia. DKK)

| — | en udvikling i billetpriserne, der følger forbrugerprisindekset |
| --- | --- |

—

en udvikling i billetpriserne, der følger forbrugerprisindekset

| — | en anslået årlig produktivitetsforbedring på 2 % |
| --- | --- |

—

en anslået årlig produktivitetsforbedring på 2 %

| — | justeringer i antallet af passagerer |
| --- | --- |

—

justeringer i antallet af passagerer

| — | årlige prognoser for produktion og salg |
| --- | --- |

—

årlige prognoser for produktion og salg

| — | et afkast af egenkapitalen på 6 % efter skat. |
| --- | --- |

—

et afkast af egenkapitalen på 6 % efter skat.

| 79. | 10-årsbudgettet er knyttet som bilag 1 til kontrakten om offentlig service 2000-2004 og indeholder oplysninger om, hvordan det vedtaget. |
| --- | --- |

79.

10-årsbudgettet er knyttet som bilag 1 til kontrakten om offentlig service 2000-2004 og indeholder oplysninger om, hvordan det vedtaget.

| 80. | Kommissionen kan konkludere, at kompensationen frem til 2008 er beregnet på grundlag af kriterier, der er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. For perioden 2009-2014, derimod, er Kommissionen dog i tvivl om, om dette er tilfældet, for her synes kompensationen at være beregnet uden henvisning til et budget. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen kan konkludere, at kompensationen frem til 2008 er beregnet på grundlag af kriterier, der er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. For perioden 2009-2014, derimod, er Kommissionen dog i tvivl om, om dette er tilfældet, for her synes kompensationen at være beregnet uden henvisning til et budget.

5.1.3.   Overstiger kompensationen, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne?

| 81. | Ud fra klagernes påstande og de danske myndigheders forklaringer er Kommissionen usikker, hvad angår flere faktuelle forhold, som muliggør overkompensation af de omkostninger, der er nødvendige for at præstere de kontraktfæstede serviceydelser. |
| --- | --- |

81.

Ud fra klagernes påstande og de danske myndigheders forklaringer er Kommissionen usikker, hvad angår flere faktuelle forhold, som muliggør overkompensation af de omkostninger, der er nødvendige for at præstere de kontraktfæstede serviceydelser.

| 82. | Kommissionens usikkerhed angår følgende punkter: |
| --- | --- |

82.

Kommissionens usikkerhed angår følgende punkter:

i)   DSB's resultatforbedringer

| 83. | Klagerne har fremhævet DSB's høje rentabilitet. Efter deres opfattelse tyder det forhold, at DSB's resultatforbedringer er fremkommet i kraft af gennemførelse af en kontrakt om offentlig service, på, at kompensationen til DSB ligger højere end omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig service plus en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

83.

Klagerne har fremhævet DSB's høje rentabilitet. Efter deres opfattelse tyder det forhold, at DSB's resultatforbedringer er fremkommet i kraft af gennemførelse af en kontrakt om offentlig service, på, at kompensationen til DSB ligger højere end omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig service plus en rimelig fortjeneste.

| 84. | Klagerne mener endvidere, at DSB's rentabilitet sammenholdt med den ringe risiko, som DSB er udsat for, tyder på, at der er tale om overkompensation. |
| --- | --- |

84.

Klagerne mener endvidere, at DSB's rentabilitet sammenholdt med den ringe risiko, som DSB er udsat for, tyder på, at der er tale om overkompensation.

| 85. | De danske myndigheder har fremlagt en detaljeret analyse af DSB's finansielle situation i perioden 1999-2006. Den er udført af KPMG, afsluttet den 1. januar 2008 og fremsendt af danske myndigheder til Kommissionen den 28. februar 2008. |
| --- | --- |

85.

De danske myndigheder har fremlagt en detaljeret analyse af DSB's finansielle situation i perioden 1999-2006. Den er udført af KPMG, afsluttet den 1. januar 2008 og fremsendt af danske myndigheder til Kommissionen den 28. februar 2008.

| 86. | De danske myndigheder har således bekræftet, at DSB's resultater har ligget over 10-årsbudgettets forventninger. Forsinkelser eller reduktioner i investeringerne har medført, at hensættelserne til afskrivninger har været mindre end forudsat i 10-årsbudgettet. Dertil kommer, at produktivitetsgevinster, bedre økonomistyring og ændrede rentesatser har forbedret den finansielle situation og dermed bidraget til, at DSB's resultat efter skat i perioden 1999-2006 blev 2,715 mia. DKK bedre end forventet i 10-årsbudgettet. |
| --- | --- |

86.

De danske myndigheder har således bekræftet, at DSB's resultater har ligget over 10-årsbudgettets forventninger. Forsinkelser eller reduktioner i investeringerne har medført, at hensættelserne til afskrivninger har været mindre end forudsat i 10-årsbudgettet. Dertil kommer, at produktivitetsgevinster, bedre økonomistyring og ændrede rentesatser har forbedret den finansielle situation og dermed bidraget til, at DSB's resultat efter skat i perioden 1999-2006 blev 2,715 mia. DKK bedre end forventet i 10-årsbudgettet.

| 87. | De danske myndigheder har dog påpeget, at disse resultatforbedringer ikke har medført nogen kapitalakkumulation for DSB ud over det, der oprindelig var forudsat i 10-årsbudgettet. |
| --- | --- |

87.

De danske myndigheder har dog påpeget, at disse resultatforbedringer ikke har medført nogen kapitalakkumulation for DSB ud over det, der oprindelig var forudsat i 10-årsbudgettet.

| 88. | Ifølge de danske myndigheder er en del af resultatforbedringerne ført tilbage til staten i form af udbyttebetalinger: For perioden 1999-2006 har DSB udbetalt et udbytte på 4,171 mia. DKK, hvor der i 10-årsbudgettet kun var regnet med 1,135 mia. DKK. Ja, de danske myndigheder mener endda, at udbyttebetalingerne overstiger DSB's resultatforbedringer med 868 mio. DKK. Men oven i dette har resultatforbedringen medført, at de kontraktlige udbetalinger for årene 2002, 2003 og 2004 er blevet nedsat med 1 mia. DKK. |
| --- | --- |

88.

Ifølge de danske myndigheder er en del af resultatforbedringerne ført tilbage til staten i form af udbyttebetalinger: For perioden 1999-2006 har DSB udbetalt et udbytte på 4,171 mia. DKK, hvor der i 10-årsbudgettet kun var regnet med 1,135 mia. DKK. Ja, de danske myndigheder mener endda, at udbyttebetalingerne overstiger DSB's resultatforbedringer med 868 mio. DKK. Men oven i dette har resultatforbedringen medført, at de kontraktlige udbetalinger for årene 2002, 2003 og 2004 er blevet nedsat med 1 mia. DKK.

| 89. | Efter de danske myndigheders opfattelse kan regeringens udbyttepolitik ligestilles med en tilbagebetalingsbestemmelse (»clawback clause«), som ophæver risikoen for at overkompensere. |
| --- | --- |

89.

Efter de danske myndigheders opfattelse kan regeringens udbyttepolitik ligestilles med en tilbagebetalingsbestemmelse (»clawback clause«), som ophæver risikoen for at overkompensere.

| 90. | På denne baggrund stiller Kommissionen sig tvivlende over for, om resultatforbedringerne faktisk skyldes kompensationer, der er større end nødvendigt. Men hvis det er tilfældet, tvivler Kommissionen til gengæld på, at opkrævningen af udbyttebetalinger og kompensationsnedsættelsen efter tilpasningen af de kontraktlige udbetalinger for visse år, har medført, at enhver overkompensation er ophævet. Kommissionen tvivler også på, at det er muligt at kompensere for overkompensation ved forhøjede udbyttebetalinger. |
| --- | --- |

90.

På denne baggrund stiller Kommissionen sig tvivlende over for, om resultatforbedringerne faktisk skyldes kompensationer, der er større end nødvendigt. Men hvis det er tilfældet, tvivler Kommissionen til gengæld på, at opkrævningen af udbyttebetalinger og kompensationsnedsættelsen efter tilpasningen af de kontraktlige udbetalinger for visse år, har medført, at enhver overkompensation er ophævet. Kommissionen tvivler også på, at det er muligt at kompensere for overkompensation ved forhøjede udbyttebetalinger.

ii)   Forsinket levering af rullende materiel

| 91. | Klagerne har over for Kommissionen påpeget, at rullende materiel, som ifølge kontrakten om offentlig service skulle leveres af fabrikanten Ansaldobreda, er blevet stærkt forsinket. Klagerne hævder, at DSB fortsat har modtaget betalinger som forudsat i kontrakten, selvom forsinkelserne har betydet, at selskabet ikke har haft omkostninger til afskrivning af materiellet. |
| --- | --- |

91.

Klagerne har over for Kommissionen påpeget, at rullende materiel, som ifølge kontrakten om offentlig service skulle leveres af fabrikanten Ansaldobreda, er blevet stærkt forsinket. Klagerne hævder, at DSB fortsat har modtaget betalinger som forudsat i kontrakten, selvom forsinkelserne har betydet, at selskabet ikke har haft omkostninger til afskrivning af materiellet.

| 92. | Derudover har klagerne bemærket, at DSB har lejet materiel for at kunne opfylde sin befordringspligt og fået kompensation i denne forbindelse. |
| --- | --- |

92.

Derudover har klagerne bemærket, at DSB har lejet materiel for at kunne opfylde sin befordringspligt og fået kompensation i denne forbindelse.

| 93. | De danske myndigheder har i deres svar og i KPMG's finansielle analyse bekræftet, at der har været forsinkelser, og at DSB i visse perioder har været nødt til at benytte eksternt materiel. |
| --- | --- |

93.

De danske myndigheder har i deres svar og i KPMG's finansielle analyse bekræftet, at der har været forsinkelser, og at DSB i visse perioder har været nødt til at benytte eksternt materiel.

| 94. | De danske myndigheder har desuden bekræftet, at udbetalingerne i henhold til kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004 ikke er blevet korrigeret for disse forsinkelser. Kontrakterne indeholdt nemlig ingen bestemmelser, der tillod en sådan justering. |
| --- | --- |

94.

De danske myndigheder har desuden bekræftet, at udbetalingerne i henhold til kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004 ikke er blevet korrigeret for disse forsinkelser. Kontrakterne indeholdt nemlig ingen bestemmelser, der tillod en sådan justering.

| 95. | Derfor anslår de danske myndigheder, at DSB har modtaget 154 mio. DKK i perioden 2003-2004, som ikke er blevet benyttet til afskrivning af materiel. Af dette beløb er 50 millioner blevet ført tilbage i form af en frivilligt nedsat kontraktudbetaling. Og som anført ovenfor mener de danske myndigheder i øvrigt, at opkrævningen af udbytte har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

95.

Derfor anslår de danske myndigheder, at DSB har modtaget 154 mio. DKK i perioden 2003-2004, som ikke er blevet benyttet til afskrivning af materiel. Af dette beløb er 50 millioner blevet ført tilbage i form af en frivilligt nedsat kontraktudbetaling. Og som anført ovenfor mener de danske myndigheder i øvrigt, at opkrævningen af udbytte har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation.

| 96. | Myndighederne har i øvrigt påpeget, at kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014 indeholder bestemmelser, der gør det muligt at justere betalingerne efter eventuelle forsinkelser i leveringerne af rullende materiel. Derfor er de kontraktlige udbetalinger blevet nedsat med 252 mio. DKK i 2005 og 393 mio. DKK i 2006. |
| --- | --- |

96.

Myndighederne har i øvrigt påpeget, at kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014 indeholder bestemmelser, der gør det muligt at justere betalingerne efter eventuelle forsinkelser i leveringerne af rullende materiel. Derfor er de kontraktlige udbetalinger blevet nedsat med 252 mio. DKK i 2005 og 393 mio. DKK i 2006.

| 97. | Endelig har de danske myndigheder bekræftet, at Transportministeriet har tilført DSB midler til leje af materiel som led i en finansieringsaftale. Den finansielle analyse fra KPMG nævner en udbetaling på [...] (16) DKK i 2005 og en forventet udbetaling i 2007-2010 på [...] (16) DKK. |
| --- | --- |

97.

Endelig har de danske myndigheder bekræftet, at Transportministeriet har tilført DSB midler til leje af materiel som led i en finansieringsaftale. Den finansielle analyse fra KPMG nævner en udbetaling på [...] (16) DKK i 2005 og en forventet udbetaling i 2007-2010 på [...] (16) DKK.

| 98. | Herudover har de danske myndigheder underrettet Kommissionen om, at leverandøren af det rullende materiel, Ansaldobreda, skal betale erstatning for forsinkelserne. Hvor stor erstatningen ville blive stod ikke klart, da KPMG udarbejdede sin analyse. |
| --- | --- |

98.

Herudover har de danske myndigheder underrettet Kommissionen om, at leverandøren af det rullende materiel, Ansaldobreda, skal betale erstatning for forsinkelserne. Hvor stor erstatningen ville blive stod ikke klart, da KPMG udarbejdede sin analyse.

| 99. | På denne baggrund står det ikke klart for Kommissionen, om udbetalingen af den del af kompensationsbeløbet, der er knyttet til rullende materiel i kontrakterne, har medført, at DSB har fået en fordel, i og med at de dermed forbundne omkostninger ikke forfaldt til betaling. På den anden side tvivler Kommissionen på, at reduktionen af udbetalingerne og opkrævningen af udbytte svarer præcist til de resultatforbedringer, der skyldes leveringsforsinkelserne. Kommissionens usikkerhed gælder også den kompensation, DSB har fået for at måtte bruge lejet materiel, og udfaldet af erstatningssagen mod leverandøren. |
| --- | --- |

99.

På denne baggrund står det ikke klart for Kommissionen, om udbetalingen af den del af kompensationsbeløbet, der er knyttet til rullende materiel i kontrakterne, har medført, at DSB har fået en fordel, i og med at de dermed forbundne omkostninger ikke forfaldt til betaling. På den anden side tvivler Kommissionen på, at reduktionen af udbetalingerne og opkrævningen af udbytte svarer præcist til de resultatforbedringer, der skyldes leveringsforsinkelserne. Kommissionens usikkerhed gælder også den kompensation, DSB har fået for at måtte bruge lejet materiel, og udfaldet af erstatningssagen mod leverandøren.

| 100. | På denne baggrund kan Kommissionen ikke udelukke, at de kontraktlige udbetalinger og andre kompensationer og erstatninger har medført, at DSB har fået en fordel, fordi leveringen af det rullende materiel, der var forudsat i kontrakterne om offentlig service, blev forsinket. |
| --- | --- |

100.

På denne baggrund kan Kommissionen ikke udelukke, at de kontraktlige udbetalinger og andre kompensationer og erstatninger har medført, at DSB har fået en fordel, fordi leveringen af det rullende materiel, der var forudsat i kontrakterne om offentlig service, blev forsinket.

iii)   Særlige forhold angående strækningen København — Ystad

| 101. | Kommissionen er også usikker på, om DSB har kunnet skaffe sig en fordel for at drive trafik på denne strækning. Usikkerheden bunder i to forhold: |
| --- | --- |

101.

Kommissionen er også usikker på, om DSB har kunnet skaffe sig en fordel for at drive trafik på denne strækning. Usikkerheden bunder i to forhold:

| 102. | På den ene side kan Kommissionen ikke udelukke, at DSB for perioden 2000-2004 har fået økonomisk støtte i form af tilskud via kontrakten om offentlig service, selvom strækningen var betjent uden forpligtelser til at yde offentlig service. |
| --- | --- |

102.

På den ene side kan Kommissionen ikke udelukke, at DSB for perioden 2000-2004 har fået økonomisk støtte i form af tilskud via kontrakten om offentlig service, selvom strækningen var betjent uden forpligtelser til at yde offentlig service.

| 103. | På den anden side sætter Kommissionen spørgsmålstegn ved omkostningerne ved hele strækningen København — Bornholm. De danske myndigheder har anført, at DSB tilbyder sine passagerer gennemgående billetter, inklusive færgeturen mellem Ystad og Rønne (17). Færgeruten mellem disse to byer drives af en offentlig virksomhed, og derfor gælder det om at være sikker på, at den pris, hvor med færgeturen faktureres til DSB, ikke giver DSB en fordel i forhold til konkurrenternes busforbindelse, der også sælger gennemgående billetter. Det må med andre ord kontrolleres, om det selskab, der driver færgeruten, opkræver den samme pris af DSB og af det busselskab, der konkurrerer med DSB, og, hvis det ikke er tilfældet, om forskellen er forretningsmæssigt begrundet. |
| --- | --- |

103.

På den anden side sætter Kommissionen spørgsmålstegn ved omkostningerne ved hele strækningen København — Bornholm. De danske myndigheder har anført, at DSB tilbyder sine passagerer gennemgående billetter, inklusive færgeturen mellem Ystad og Rønne (17). Færgeruten mellem disse to byer drives af en offentlig virksomhed, og derfor gælder det om at være sikker på, at den pris, hvor med færgeturen faktureres til DSB, ikke giver DSB en fordel i forhold til konkurrenternes busforbindelse, der også sælger gennemgående billetter. Det må med andre ord kontrolleres, om det selskab, der driver færgeruten, opkræver den samme pris af DSB og af det busselskab, der konkurrerer med DSB, og, hvis det ikke er tilfældet, om forskellen er forretningsmæssigt begrundet.

5.1.4.   Fastlægges størrelsen af den nødvendige kompensation på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der er taget hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne?

| 104. | Kontrakten om offentlig service har ikke været sendt i udbud. Det må derfor afklares, om størrelsen af den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

104.

Kontrakten om offentlig service har ikke været sendt i udbud. Det må derfor afklares, om størrelsen af den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| 105. | Danmark mener, at dette kriterium er opfyldt. Kommissionen er imidlertid ikke sikker på, om den metode, de danske myndigheder har anvendt til at fastsætte beløbet for de kontraktlige betalinger og den samlede kompensation for de offentlige serviceopgaver, er holdbar. Den valgte fremgangsmåde går ud på at opstille samlede finansielle målsætninger på virksomhedsniveau. Den danske stat optræder således som en aktionær, der på forhånd fastsætter et forventet niveau for egenkapitalens afkast. Denne fremgangsmåde bygger ikke direkte på en beregning af virksomhedens omkostninger ved at opfylde kravene om offentlig service under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

105.

Danmark mener, at dette kriterium er opfyldt. Kommissionen er imidlertid ikke sikker på, om den metode, de danske myndigheder har anvendt til at fastsætte beløbet for de kontraktlige betalinger og den samlede kompensation for de offentlige serviceopgaver, er holdbar. Den valgte fremgangsmåde går ud på at opstille samlede finansielle målsætninger på virksomhedsniveau. Den danske stat optræder således som en aktionær, der på forhånd fastsætter et forventet niveau for egenkapitalens afkast. Denne fremgangsmåde bygger ikke direkte på en beregning af virksomhedens omkostninger ved at opfylde kravene om offentlig service under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste.

| 106. | De danske myndigheder har også fremlagt elementer til en sammenligning (forholdstal) med andre jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

106.

De danske myndigheder har også fremlagt elementer til en sammenligning (forholdstal) med andre jernbanevirksomheder.

| 107. | Disse oplysninger er dog ikke nok til at ophæve Kommissionens tvivl om, hvorvidt den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne. |
| --- | --- |

107.

Disse oplysninger er dog ikke nok til at ophæve Kommissionens tvivl om, hvorvidt den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne.

5.1.5.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| 108. | Videre skal det kontrolleres, om den økonomiske støtte, som Danske Statsbaner modtager, fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

108.

Videre skal det kontrolleres, om den økonomiske støtte, som Danske Statsbaner modtager, fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 109. | I det foreliggende tilfælde ydes fordelen til en transportvirksomhed, der arbejder med jernbanetransport både i Danmark og i nabolandene. I Danmark er der konkurrence på markedet for personbefordring med jernbane. Derfor fordrejer økonomisk støtte konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem. |
| --- | --- |

109.

I det foreliggende tilfælde ydes fordelen til en transportvirksomhed, der arbejder med jernbanetransport både i Danmark og i nabolandene. I Danmark er der konkurrence på markedet for personbefordring med jernbane. Derfor fordrejer økonomisk støtte konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem.

| 110. | På fællesskabsplan er der endnu ikke konkurrence på markedet for persontransport med jernbane. I flere medlemsstater er der dog lukket op for det nationale marked, heriblandt i nabolande til Danmark, f.eks. Sverige og Tyskland. Både disse landes forhenværende monopolvirksomheder og nye markedsdeltagere er aktive i flere af Fællesskabets medlemsstater. Derfor er der risiko for, at støtte, der ydes til en dansk jernbanevirksomhed, vil påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der allerede har lukket op for konkurrence på markedet for persontransport med jernbane, eller hvis virksomheder er aktive på nationale markeder, hvor der er konkurrence. |
| --- | --- |

110.

På fællesskabsplan er der endnu ikke konkurrence på markedet for persontransport med jernbane. I flere medlemsstater er der dog lukket op for det nationale marked, heriblandt i nabolande til Danmark, f.eks. Sverige og Tyskland. Både disse landes forhenværende monopolvirksomheder og nye markedsdeltagere er aktive i flere af Fællesskabets medlemsstater. Derfor er der risiko for, at støtte, der ydes til en dansk jernbanevirksomhed, vil påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der allerede har lukket op for konkurrence på markedet for persontransport med jernbane, eller hvis virksomheder er aktive på nationale markeder, hvor der er konkurrence.

| 111. | Derudover må der tages hensyn til konkurrencen mellem forskellige transportformer. |
| --- | --- |

111.

Derudover må der tages hensyn til konkurrencen mellem forskellige transportformer.

| 112. | De omhandlede støtteforanstaltninger risikerer således at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

112.

De omhandlede støtteforanstaltninger risikerer således at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 113. | Det kan i denne sag som Kommissionens opfattelse konkluderes, at hvis kontrakten om offentlig service giver DSB en fordel, er der tale om støtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

113.

Det kan i denne sag som Kommissionens opfattelse konkluderes, at hvis kontrakten om offentlig service giver DSB en fordel, er der tale om støtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

5.2.   Forenelighed med det fælles marked

| 114. | Hvis kontrakten om offentlig service indebærer støtte, skal det undersøges, om den støtte kan erklæres forenelig med det fælles marked. |
| --- | --- |

114.

Hvis kontrakten om offentlig service indebærer støtte, skal det undersøges, om den støtte kan erklæres forenelig med det fælles marked.

5.2.1.   Forenelighed på grundlag af EF-traktatens artikel 73

| 115. | I EF-traktatens artikel 73 står der om landtransport, at »støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med denne traktat«. |
| --- | --- |

115.

I EF-traktatens artikel 73 står der om landtransport, at »støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med denne traktat«.

5.2.1.1.   Altmark-dommen om anvendeligheden af artikel 73

| 116. | Domstolen bemærker, at det i traktatens artikel 77 (nu artikel 73 EF) bestemmes, »at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten. Efter vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1107/70 om støtte, som ydes inden for sektoren for transporter med jernbaner, ad landeveje og sejlbare vandveje, er medlemsstaterne ikke længere berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77, som bestemmer, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten, uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret. I de tilfælde, hvor forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje ikke finder anvendelse, og hvor de omhandlede tilskud er omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1 (efter ændring nu artikel 87, stk. 1, EF), fastsætter forordning (EØF) nr. 1107/70 således udtømmende de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til traktatens artikel 77.« (18). |
| --- | --- |

116.

Domstolen bemærker, at det i traktatens artikel 77 (nu artikel 73 EF) bestemmes, »at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten. Efter vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1107/70 om støtte, som ydes inden for sektoren for transporter med jernbaner, ad landeveje og sejlbare vandveje, er medlemsstaterne ikke længere berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77, som bestemmer, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten, uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret. I de tilfælde, hvor forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje ikke finder anvendelse, og hvor de omhandlede tilskud er omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1 (efter ændring nu artikel 87, stk. 1, EF), fastsætter forordning (EØF) nr. 1107/70 således udtømmende de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til traktatens artikel 77.« (18).

| 117. | Det må herefter undersøges, om det foreliggende tilfælde reguleres af forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EØF) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

117.

Det må herefter undersøges, om det foreliggende tilfælde reguleres af forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EØF) nr. 1107/70.

5.2.1.2.   Forenelighed på grundlag af forordning (EØF) nr. 1191/69 (19)

| 118. | Den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og Danske Statsbaner, er en kontrakt om offentlig tjeneste, som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14. Forordningen finder således anvendelse i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

118.

Den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og Danske Statsbaner, er en kontrakt om offentlig tjeneste, som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14. Forordningen finder således anvendelse i den foreliggende sag.

Ingen fritagelse for anmeldelsespligten

| 119. | Ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, gælder det, at »med hensyn til kompensationsydelser, der følger af anvendelsen af denne forordning, skal fremgangsmåden med forudgående underretning i henhold til artikel 93, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ikke anvendes«. Sådanne kompensationer kan altså anses for at være forenelige med det fælles marked. |
| --- | --- |

119.

Ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, gælder det, at »med hensyn til kompensationsydelser, der følger af anvendelsen af denne forordning, skal fremgangsmåden med forudgående underretning i henhold til artikel 93, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ikke anvendes«. Sådanne kompensationer kan altså anses for at være forenelige med det fælles marked.

| 120. | Men i dommen
  Danske Busvognmænd
  (også kaldet Combus-dommen) af 16. marts 2004 har Førsteinstansretten præciseret begreberne »betaling i henhold til en kontrakt om offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, og »kompensationer« som omhandlet i samme forordnings artikel 17, stk. 2:






  »77. | Artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1191/69 indfører nemlig ifølge selve sin ordlyd en klar sondring mellem »de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser«, som de kompetente myndigheder skal ophæve (stk. 3) og »transportydelser«, som de kompetente myndigheder er berettiget til at garantere ved indgåelse af »kontrakter om offentlig tjeneste« (stk. 4), idet det præciseres, at de kompetente myndigheder »[dog kan] opretholde eller pålægge de forpligtelser til offentlig tjeneste, der er omhandlet i artikel 2« (stk. 5). Kun i det sidstnævnte tilfælde skal der anvendes de fælles kompensationsmetoder, som navnlig er fastsat i afdeling IV i forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. i artikel 10-13. Hvad angår dette punkt bestemmes det ganske vist i den tyske version af artikel 1, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at de kompetente myndigheder er berettiget til at indgå kontrakter vedrørende transportydelser »på grundlag af forpligtelser til offentlig tjeneste«, men dette er en åbenbar redaktionel fejl, som er i strid med den nye kontraktordning, da dette udtryk ikke genfindes i nogen af de øvrige sprogversioner. |
| --- | --- | --- |

120.

Men i dommen
  Danske Busvognmænd
  (også kaldet Combus-dommen) af 16. marts 2004 har Førsteinstansretten præciseret begreberne »betaling i henhold til en kontrakt om offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, og »kompensationer« som omhandlet i samme forordnings artikel 17, stk. 2:

»77.

Artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1191/69 indfører nemlig ifølge selve sin ordlyd en klar sondring mellem »de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser«, som de kompetente myndigheder skal ophæve (stk. 3) og »transportydelser«, som de kompetente myndigheder er berettiget til at garantere ved indgåelse af »kontrakter om offentlig tjeneste« (stk. 4), idet det præciseres, at de kompetente myndigheder »[dog kan] opretholde eller pålægge de forpligtelser til offentlig tjeneste, der er omhandlet i artikel 2« (stk. 5). Kun i det sidstnævnte tilfælde skal der anvendes de fælles kompensationsmetoder, som navnlig er fastsat i afdeling IV i forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. i artikel 10-13. Hvad angår dette punkt bestemmes det ganske vist i den tyske version af artikel 1, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at de kompetente myndigheder er berettiget til at indgå kontrakter vedrørende transportydelser »på grundlag af forpligtelser til offentlig tjeneste«, men dette er en åbenbar redaktionel fejl, som er i strid med den nye kontraktordning, da dette udtryk ikke genfindes i nogen af de øvrige sprogversioner.

| 78. | Ved »kontrakt om offentlig tjeneste« forstås ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 en kontrakt, der indgås med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser, og som ud over fastsættelse af gyldighedsperioden kan indeholde bestemmelser om alle detaljer i forbindelse med transportydelsen, herunder »prisen på ydelserne [...], der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter« [artikel 14, stk. 1, og stk. 2, litra b)]. Denne rent kontraktmæssige ordning indeholder altså hverken bestemmelser om kompensation for udførelse af pålagte opgaver eller om forpligtelser til offentlig tjeneste i den i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1191/69 anvendte forstand. |
| --- | --- |

78.

Ved »kontrakt om offentlig tjeneste« forstås ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 en kontrakt, der indgås med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser, og som ud over fastsættelse af gyldighedsperioden kan indeholde bestemmelser om alle detaljer i forbindelse med transportydelsen, herunder »prisen på ydelserne [...], der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter« [artikel 14, stk. 1, og stk. 2, litra b)]. Denne rent kontraktmæssige ordning indeholder altså hverken bestemmelser om kompensation for udførelse af pålagte opgaver eller om forpligtelser til offentlig tjeneste i den i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1191/69 anvendte forstand.

| 79. | Det præciseres i så henseende i artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at hvis en virksomhed har til hensigt at afbryde en transporttjeneste, som ikke er omfattet af kontraktordningen »eller« forpligtelsen til offentlig tjeneste, kan de kompetente myndigheder pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse. I så fald skal byrderne som følge af denne forpligtelse »kompenseres efter de i afdeling II, III og IV fastsatte fælles metoder«. Heraf følger nødvendigvis, at de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 medfører en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder (20).«. |
| --- | --- |

79.

Det præciseres i så henseende i artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at hvis en virksomhed har til hensigt at afbryde en transporttjeneste, som ikke er omfattet af kontraktordningen »eller« forpligtelsen til offentlig tjeneste, kan de kompetente myndigheder pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse. I så fald skal byrderne som følge af denne forpligtelse »kompenseres efter de i afdeling II, III og IV fastsatte fælles metoder«. Heraf følger nødvendigvis, at de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 medfører en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder (20).«.

| 121. | Af denne dom følger, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, skal fortolkes restriktivt. Det omfatter kun kompensationsydelser for de forpligtelser til offentlig tjeneste, som ensidigt pålægges en virksomhed i medfør af forordningens artikel 2, som beregnes efter den metode, der er beskrevet i forordningens artikel 10-13, og som ikke skal anmeldes til Kommissionen efter den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

121.

Af denne dom følger, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, skal fortolkes restriktivt. Det omfatter kun kompensationsydelser for de forpligtelser til offentlig tjeneste, som ensidigt pålægges en virksomhed i medfør af forordningens artikel 2, som beregnes efter den metode, der er beskrevet i forordningens artikel 10-13, og som ikke skal anmeldes til Kommissionen efter den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

| 122. | Derimod er de betalinger, der er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke kompensationsydelser i den i samme forordnings artikel 17, stk. 2, anvendte forstand. |
| --- | --- |

122.

Derimod er de betalinger, der er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke kompensationsydelser i den i samme forordnings artikel 17, stk. 2, anvendte forstand.

| 123. | Derfor er betalinger, der som i det foreliggende tilfælde er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke fritaget for anmeldelsespligten i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og de kan således ikke anses for at være forenelige med det fælles marked på dette grundlag. |
| --- | --- |

123.

Derfor er betalinger, der som i det foreliggende tilfælde er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke fritaget for anmeldelsespligten i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og de kan således ikke anses for at være forenelige med det fælles marked på dette grundlag.

5.2.2.2.   Forenelighed med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69

| 124. | I forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, hedder det:
  »1.   Ved kontrakt om offentlig tjeneste forstås en kontrakt, der indgås mellem en medlemsstats kompetente myndigheder og en transportvirksomhed med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser.


  Kontrakten om offentlig tjeneste kan særligt omfatte:







  — | transportydelser, der følger fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet |
| --- | --- | --- |

124.

I forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, hedder det:

»1.   Ved kontrakt om offentlig tjeneste forstås en kontrakt, der indgås mellem en medlemsstats kompetente myndigheder og en transportvirksomhed med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser.

Kontrakten om offentlig tjeneste kan særligt omfatte:

—

transportydelser, der følger fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet

| — | supplerende transportydelser |
| --- | --- |

—

supplerende transportydelser

| — | transportydelser til bestemte priser og på bestemte vilkår, især for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser |
| --- | --- |

—

transportydelser til bestemte priser og på bestemte vilkår, især for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser

| — | tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov. |
| --- | --- |

—

tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov.

2.   Kontrakter om offentlig tjeneste omfatter blandt andet følgende punkter:

| a) | særlige oplysninger om transportydelserne, navnlig vedrørende kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet |
| --- | --- |

a)

særlige oplysninger om transportydelserne, navnlig vedrørende kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet

| b) | prisen på ydelserne i henhold til kontrakten, der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter |
| --- | --- |

b)

prisen på ydelserne i henhold til kontrakten, der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter

| c) | reglerne vedrørende tillægskontrakter og kontraktændringer, navnlig for at tage hensyn til uforudsete ændringer |
| --- | --- |

c)

reglerne vedrørende tillægskontrakter og kontraktændringer, navnlig for at tage hensyn til uforudsete ændringer

| d) | aftalens gyldighedsperiode |
| --- | --- |

d)

aftalens gyldighedsperiode

| e) | sanktioner i tilfælde af misligholdelse af kontrakten. |
| --- | --- |

e)

sanktioner i tilfælde af misligholdelse af kontrakten.

3.   De aktiver, der anvendes til transportydelser, som er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste, kan enten tilhøre virksomheden eller være stillet til dennes rådighed.«.

| 125. | Kommissionen konstaterer, at hverken formålet med (»sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser«) eller indholdet af kontrakter om offentlig service (»fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet«, fastsættelse af takster, befordringsvilkår »for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser«, »tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov« osv.) adskiller sig fra de forhold, for hvilke staten eller lokale myndigheder kan pålægge pligter til offentlig tjeneste. Derimod kan det ikke udelukkes, at den pris, kontrakten fastsætter for sådanne ydelser, ikke svarer til markedsprisen og derfor kan betegnes som statsstøtte. |
| --- | --- |

125.

Kommissionen konstaterer, at hverken formålet med (»sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser«) eller indholdet af kontrakter om offentlig service (»fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet«, fastsættelse af takster, befordringsvilkår »for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser«, »tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov« osv.) adskiller sig fra de forhold, for hvilke staten eller lokale myndigheder kan pålægge pligter til offentlig tjeneste. Derimod kan det ikke udelukkes, at den pris, kontrakten fastsætter for sådanne ydelser, ikke svarer til markedsprisen og derfor kan betegnes som statsstøtte.

| 126. | På dette punkt skal Kommissionen for det første bemærke, at den lovgivende myndighed ved vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69 havde til formål at fastsætte, under hvilke vilkår »støtteforanstaltninger [...], som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« som omhandlet i EF-traktatens artikel 73, er forenelige med det fælles marked. Anvendelsen af artikel 73, og dermed også anvendelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69, forudsætter, at der foreligger statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvis kontraktens indhold kan være omfattet af artikel 73's begreb om »forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse«, bør instrumentet form — altså det, at det er en kontrakt og ikke en ensidigt pålagt forpligtelse — ikke i sig selv hindre, at den støtte, der kan være indeholdt i prisen, er forenelig med det fælles marked. Det afgørende for, om en ydelse, hvad enten den er statspålagt eller aftalt mellem parterne i en kontrakt, kan betegnes som en pligtmæssig offentlig tjeneste, ligger i ydelsens indhold og ikke i den form, hvorunder den etableres (21). På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at der intet juridisk er til hinder for, at statsstøtte, der indeholdt i prisen for ydelser som fastsat i en kontrakt om offentlig service, kan anses for at være forenelig med det fælles marked. |
| --- | --- |

126.

På dette punkt skal Kommissionen for det første bemærke, at den lovgivende myndighed ved vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69 havde til formål at fastsætte, under hvilke vilkår »støtteforanstaltninger [...], som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« som omhandlet i EF-traktatens artikel 73, er forenelige med det fælles marked. Anvendelsen af artikel 73, og dermed også anvendelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69, forudsætter, at der foreligger statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvis kontraktens indhold kan være omfattet af artikel 73's begreb om »forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse«, bør instrumentet form — altså det, at det er en kontrakt og ikke en ensidigt pålagt forpligtelse — ikke i sig selv hindre, at den støtte, der kan være indeholdt i prisen, er forenelig med det fælles marked. Det afgørende for, om en ydelse, hvad enten den er statspålagt eller aftalt mellem parterne i en kontrakt, kan betegnes som en pligtmæssig offentlig tjeneste, ligger i ydelsens indhold og ikke i den form, hvorunder den etableres (21). På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at der intet juridisk er til hinder for, at statsstøtte, der indeholdt i prisen for ydelser som fastsat i en kontrakt om offentlig service, kan anses for at være forenelig med det fælles marked.

| 127. | Eftersom forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen præcise betingelser for foreneligheden, mener Kommissionen, at foreneligheden af den form for statsstøtte må bedømmes ud fra de generelle principper, der kan udledes af traktaten, domspraksis og af Kommissionens beslutningspraksis. |
| --- | --- |

127.

Eftersom forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen præcise betingelser for foreneligheden, mener Kommissionen, at foreneligheden af den form for statsstøtte må bedømmes ud fra de generelle principper, der kan udledes af traktaten, domspraksis og af Kommissionens beslutningspraksis.

| 128. | Disse principper har Kommissionen sammenfattet i generel form i »Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (22). Om foreneligheden med det fælles marked af statsstøtte, der indeholdt i en pris, som en offentlig myndighed betaler en tjenesteyder for en offentlig service, fastsætter disse rammebestemmelser i punkt 14:

  »Kompensationen kan ikke overstige, hvad der er nødvendigt til at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til indtægterne heraf samt en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. I kompensationen indregnes alle fordele ydet af staten eller med statsmidler af en hvilken som helst art. Den rimelige fortjeneste kan omfatte alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder har opnået i en aftalt begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet i de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre.«. |
| --- | --- |

128.

Disse principper har Kommissionen sammenfattet i generel form i »Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (22). Om foreneligheden med det fælles marked af statsstøtte, der indeholdt i en pris, som en offentlig myndighed betaler en tjenesteyder for en offentlig service, fastsætter disse rammebestemmelser i punkt 14:

»Kompensationen kan ikke overstige, hvad der er nødvendigt til at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til indtægterne heraf samt en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. I kompensationen indregnes alle fordele ydet af staten eller med statsmidler af en hvilken som helst art. Den rimelige fortjeneste kan omfatte alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder har opnået i en aftalt begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet i de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre.«.

| 129. | I det foreliggende tilfælde stiller Kommissionen sig tvivlende overfor, om kompensationsbeløbet, dvs. den pris, som den danske stat betaler, er begrænset til det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, således som begrundet ovenfor i bedømmelsen af, om Altmark-dommens tredje kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

129.

I det foreliggende tilfælde stiller Kommissionen sig tvivlende overfor, om kompensationsbeløbet, dvs. den pris, som den danske stat betaler, er begrænset til det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, således som begrundet ovenfor i bedømmelsen af, om Altmark-dommens tredje kriterium er opfyldt.

| 130. | De danske myndigheder har gjort gældende, at den danske stats opkrævning af udbytte af Danske Statsbaners resultat samt reduktionen af de årlige kontraktlige udbetalinger har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

130.

De danske myndigheder har gjort gældende, at den danske stats opkrævning af udbytte af Danske Statsbaners resultat samt reduktionen af de årlige kontraktlige udbetalinger har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation.

| 131. | Kommissionen stiller sig dog tvivlende overfor, om dette skulle være tilfældet, jf. redegørelsen i punkt 87 til 90. |
| --- | --- |

131.

Kommissionen stiller sig dog tvivlende overfor, om dette skulle være tilfældet, jf. redegørelsen i punkt 87 til 90.

5.2.1.3.   Forenelighed med det fælles marked på grundlag af forordning (EØF) nr. 1107/70

| 132. | I henhold til forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 1, kan der ydes statsstøtte til samordning af transportvæsenet:






  »a) | når den støtte, der ydes til jernbanevirksomheder, som ikke falder ind under forordning (EØF) nr. 1192/69, er bestemt til udligning af ekstra byrder, som disse virksomheder i sammenligning med andre transportvirksomheder må bære i forbindelse med en i samme forordning omhandlet normaliseringspost |
| --- | --- | --- |

132.

I henhold til forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 1, kan der ydes statsstøtte til samordning af transportvæsenet:

»a)

når den støtte, der ydes til jernbanevirksomheder, som ikke falder ind under forordning (EØF) nr. 1192/69, er bestemt til udligning af ekstra byrder, som disse virksomheder i sammenligning med andre transportvirksomheder må bære i forbindelse med en i samme forordning omhandlet normaliseringspost

| b) | indtil en fælles bestemmelse om påligning af infrastrukturomkostningerne træder i kraft, når støtten ydes til virksomheder, der i modsætning til andre virksomheder har udgifter til de af dem benyttede infrastrukturer; derved skal størrelsen af støtten bedømmes under hensyntagen til de infrastrukturomkostninger, som de konkurrerende transportformer ikke har |
| --- | --- |

b)

indtil en fælles bestemmelse om påligning af infrastrukturomkostningerne træder i kraft, når støtten ydes til virksomheder, der i modsætning til andre virksomheder har udgifter til de af dem benyttede infrastrukturer; derved skal størrelsen af støtten bedømmes under hensyntagen til de infrastrukturomkostninger, som de konkurrerende transportformer ikke har

| c) | såfremt følgende skal opnås med støtteforanstaltningerne:







  — | en lettelse i bestræbelserne på at søge transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet |
| --- | --- | --- |

c)

såfremt følgende skal opnås med støtteforanstaltningerne:

—

en lettelse i bestræbelserne på at søge transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet

| — | en lettelse i udviklingen af transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet |
| --- | --- |

—

en lettelse i udviklingen af transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet

| d) | indtil fællesskabsbestemmelser om adgangen til transportmarkedet træder i kraft, når støtten undtagelsesvis og midlertidigt ydes med det formål som et led i en saneringsplan at fjerne en overkapacitet, som medfører alvorlige strukturelle vanskeligheder, og på denne måde bidrage til, at transportmarkedets behov bedre opfyldes.«. |
| --- | --- |

d)

indtil fællesskabsbestemmelser om adgangen til transportmarkedet træder i kraft, når støtten undtagelsesvis og midlertidigt ydes med det formål som et led i en saneringsplan at fjerne en overkapacitet, som medfører alvorlige strukturelle vanskeligheder, og på denne måde bidrage til, at transportmarkedets behov bedre opfyldes.«.

| 133. | For det første ser Danske Statsbaner ud til at være omfattet af forordning (EØF) nr. 1192/69, hvorfor det ovenfor citerede litra a) næppe finder anvendelse. Dertil kommer, at den kompensation, som den danske stat udbetaler til DSB, som udgangspunkt ikke sigter mod at dække meromkostningerne ved at benyttelse jernbaneinfrastruktur set i forhold til andre transportformer. Litra b) ser således heller ikke ud til at finde anvendelse. Kommissionen noterer sig herefter, at kontrakten om offentlig service ingen bestemmelser indeholder om forskningsmæssige forsøg, hvorfor heller ikke litra c) kan finde anvendelse. Endelig har Danmark ikke anført, at DSB skulle befinde sig i alvorlige strukturelle vanskeligheder, og at det var hensigten at yde støtte som led i en saneringsplan. DSB's resultater viser tværtimod, at selskabet står stærkt både økonomisk og finansielt. Litra d) synes altså heller ikke at finde anvendelse. |
| --- | --- |

133.

For det første ser Danske Statsbaner ud til at være omfattet af forordning (EØF) nr. 1192/69, hvorfor det ovenfor citerede litra a) næppe finder anvendelse. Dertil kommer, at den kompensation, som den danske stat udbetaler til DSB, som udgangspunkt ikke sigter mod at dække meromkostningerne ved at benyttelse jernbaneinfrastruktur set i forhold til andre transportformer. Litra b) ser således heller ikke ud til at finde anvendelse. Kommissionen noterer sig herefter, at kontrakten om offentlig service ingen bestemmelser indeholder om forskningsmæssige forsøg, hvorfor heller ikke litra c) kan finde anvendelse. Endelig har Danmark ikke anført, at DSB skulle befinde sig i alvorlige strukturelle vanskeligheder, og at det var hensigten at yde støtte som led i en saneringsplan. DSB's resultater viser tværtimod, at selskabet står stærkt både økonomisk og finansielt. Litra d) synes altså heller ikke at finde anvendelse.

| 134. | Ifølge forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 2, kan støtten, hvor der er tale om »godtgørelse for forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« erklæres forenelig med det fælles marked, »indtil fællesskabsbestemmelser om dem træder i kraft, når betalingerne foretages til virksomheder inden for jernbane-, landevejs- og vandvejstrafikken til udligning af de forpligtelser til offentlig tjenesteydelse, der pålægges disse virksomheder af staten eller af offentligretlige enheder, og som angår:







  — | enten tarifpligter, som ikke indeholdes i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69 |
| --- | --- | --- |

134.

Ifølge forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 2, kan støtten, hvor der er tale om »godtgørelse for forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« erklæres forenelig med det fælles marked, »indtil fællesskabsbestemmelser om dem træder i kraft, når betalingerne foretages til virksomheder inden for jernbane-, landevejs- og vandvejstrafikken til udligning af de forpligtelser til offentlig tjenesteydelse, der pålægges disse virksomheder af staten eller af offentligretlige enheder, og som angår:

—

enten tarifpligter, som ikke indeholdes i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69

| — | eller transportvirksomheder eller former for transportmæssig virksomhed, som er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde.«. |
| --- | --- |

—

eller transportvirksomheder eller former for transportmæssig virksomhed, som er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde.«.

| 135. | Da betalinger i medfør af en kontrakt om offentlig service er omfattet af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, kan de her omhandlede betalinger ikke erklæres for forenelige med det fælles marked på grundlag af denne bestemmelse. |
| --- | --- |

135.

Da betalinger i medfør af en kontrakt om offentlig service er omfattet af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, kan de her omhandlede betalinger ikke erklæres for forenelige med det fælles marked på grundlag af denne bestemmelse.

5.2.2.   Støttens forenelighed med det fælles marked på grundlag af artikel 86, stk. 2

| 136. | I Altmark-dommen konstaterede domstolen, at »traktatens artikel 77 [nu artikel 73] indfører på transportområdet en fravigelse fra de generelle statsstøtteregler, idet denne bestemmelse fastsætter, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten« (23). Artikel 73 er således en speciel regel i forhold til artikel 86, stk. 2, hvorfor lex specialis-princippet, om at den specielle regel skal foretrækkes frem for den generelle regel, medfører, at artikel 86, stk. 2, ikke kan anvendes på landtransportsektoren (24). |
| --- | --- |

136.

I Altmark-dommen konstaterede domstolen, at »traktatens artikel 77 [nu artikel 73] indfører på transportområdet en fravigelse fra de generelle statsstøtteregler, idet denne bestemmelse fastsætter, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten« (23). Artikel 73 er således en speciel regel i forhold til artikel 86, stk. 2, hvorfor lex specialis-princippet, om at den specielle regel skal foretrækkes frem for den generelle regel, medfører, at artikel 86, stk. 2, ikke kan anvendes på landtransportsektoren (24).

6.   ANDRE FORHOLD, SOM KLAGERNE HAR FREMDRAGET

| 137. | Klagerne har også peget på andre foranstaltninger, som kunne indeholde elementer af statsstøtte. |
| --- | --- |

137.

Klagerne har også peget på andre foranstaltninger, som kunne indeholde elementer af statsstøtte.

6.1.   Lønsumsafgift

| 138. | Private danske virksomheder, der opererer i momsfritagne sektorer som kollektiv transport, skal betale en særlig lønskat: lønsumsafgiften. Men den skat skal offentlige virksomheder som DSB ikke betale. |
| --- | --- |

138.

Private danske virksomheder, der opererer i momsfritagne sektorer som kollektiv transport, skal betale en særlig lønskat: lønsumsafgiften. Men den skat skal offentlige virksomheder som DSB ikke betale.

| 139. | Ifølge den anden klager kan fritagelsen af de offentlige virksomheder for denne skat være en konkurrencefordel for dem. |
| --- | --- |

139.

Ifølge den anden klager kan fritagelsen af de offentlige virksomheder for denne skat være en konkurrencefordel for dem.

| 140. | Klageren anførte i sin klage, at han var orienteret om, at Kommissionen var i færd med at undersøge lønsumsafgiften i en anden sammenhæng (25). Klageren henviste på dette punkt til et parlamentarikerspørgsmål og til Neelie Kroes' svar på Kommissionens vegne. |
| --- | --- |

140.

Klageren anførte i sin klage, at han var orienteret om, at Kommissionen var i færd med at undersøge lønsumsafgiften i en anden sammenhæng (25). Klageren henviste på dette punkt til et parlamentarikerspørgsmål og til Neelie Kroes' svar på Kommissionens vegne.

| 141. | De danske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at ændringer af denne afgift var på vej, og at disse ændringer kunne medføre afskaffelse af fritagelsen for lønsumsafgift. |
| --- | --- |

141.

De danske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at ændringer af denne afgift var på vej, og at disse ændringer kunne medføre afskaffelse af fritagelsen for lønsumsafgift.

| 142. | På denne baggrund tages der ikke i denne beslutning stilling til lønsumsafgiftsordningen. |
| --- | --- |

142.

På denne baggrund tages der ikke i denne beslutning stilling til lønsumsafgiftsordningen.

6.2.   Renter og garantier

| 143. | Den anden klager mener, at DSB's status som statsejet selskab betyder, at DSB får lån på gunstigere vilkår, f.eks. til lavere renter, end private virksomheder. |
| --- | --- |

143.

Den anden klager mener, at DSB's status som statsejet selskab betyder, at DSB får lån på gunstigere vilkår, f.eks. til lavere renter, end private virksomheder.

| 144. | Denne klager hævder dog ikke, at DSB er omfattet af en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra den danske stat. Kommissionen har heller ikke fundet tegn på, at en sådan garanti eksisterer. Derfor har dette spørgsmål, som det også fremgår af retspraksis, ingen betydning i forbindelse med reglerne om statsstøtte (26). |
| --- | --- |

144.

Denne klager hævder dog ikke, at DSB er omfattet af en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra den danske stat. Kommissionen har heller ikke fundet tegn på, at en sådan garanti eksisterer. Derfor har dette spørgsmål, som det også fremgår af retspraksis, ingen betydning i forbindelse med reglerne om statsstøtte (26).

7.   SAMMENFATNING AF KOMMISSIONENS BETÆNKELIGHEDER

| 145. | Kommissionen stiller sig af de ovenfor anførte grunde tvivlende til, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske stat og DSB opfylder Altmark-dommens kriterier 2, 3 og 4. Hvis kontrakten ikke opfylder mindst et af de fire kumulative kriterier, der opstilles i denne dom, og således er ulovlig statsstøtte, stiller Kommissionen sig tvivlende til muligheden af at erklære denne støtte forenelig med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 og/eller artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

145.

Kommissionen stiller sig af de ovenfor anførte grunde tvivlende til, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske stat og DSB opfylder Altmark-dommens kriterier 2, 3 og 4. Hvis kontrakten ikke opfylder mindst et af de fire kumulative kriterier, der opstilles i denne dom, og således er ulovlig statsstøtte, stiller Kommissionen sig tvivlende til muligheden af at erklære denne støtte forenelig med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 og/eller artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1107/70.

8.   BESLUTNING

| 146. | På denne baggrund opfordrer Kommissionen under henvisning til proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter at have modtaget dette brev at fremsætte sine bemærkninger og forelægge alle oplysninger af betydning for vurderingen af støtten/foranstaltningen. De danske myndigheder opfordres endvidere til straks at sende den potentielle støttemodtager en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

146.

På denne baggrund opfordrer Kommissionen under henvisning til proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter at have modtaget dette brev at fremsætte sine bemærkninger og forelægge alle oplysninger af betydning for vurderingen af støtten/foranstaltningen. De danske myndigheder opfordres endvidere til straks at sende den potentielle støttemodtager en kopi af dette brev.

| 147. | Kommissionen meddeler Danmark, at den til orientering for andre interesserede agter at offentliggøre denne skrivelse og et resumé af den i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også offentliggøre en meddelelse i EØS-tillægget til EU-tidende til orientering for interesserede i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, og sende EFTA-tilsynsmyndigheden en kopi af skrivelsen. Alle ovennævnte berørte parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsesdatoen for denne meddelelse.”. |
| --- | --- |

147.

Kommissionen meddeler Danmark, at den til orientering for andre interesserede agter at offentliggøre denne skrivelse og et resumé af den i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også offentliggøre en meddelelse i EØS-tillægget til EU-tidende til orientering for interesserede i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, og sende EFTA-tilsynsmyndigheden en kopi af skrivelsen. Alle ovennævnte berørte parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsesdatoen for denne meddelelse.”.

---

(1)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

1

(2)  Lov nr. 485 af 1. juli 1998, hvorved den selvstændige offentlige virksomhed DSB SV og DSB Gods blev etableret pr. 1. januar 1999 (DSB-loven).

2

(3)  DSB's godsbanevirksomhed blev solgt til Deutsche Bahn i 2001.

3

(4)  Jernbaneinfrastrukturen vedligeholdes og drives nu af Banedanmark, som er en særskilt myndighed.

4

(5)  De danske myndigheder gjorde det klart, at produktøkonomiregnskaberne er udfærdiget på grundlag af indtægts- og omkostningsallokeringer og er ikke et regnskabssystem. Det har ikke været muligt at udlede særskilte balancer for hvert enkelt forretningsområde.

5

(6)  Der er en buslinje mellem København og Ystad. Fra Ystad går der færge til Bornholm (dansk ø tæt på Sverige).

6

(7)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. nr. 289 af 18. maj 1998 med senere ændringer. Den seneste lovbekendtgørelse er lov nr. 1171 af 2. december 2007.

7

(8)  Kontrakten består efter en indledning af 22 punkter og 5 bilag.

8

(9)  Kontrakten består af en indledning, 10 punkter og 9 bilag.

9

(10)  Jf. ovennævnte undtagelser.

10

(11)  De forventede tal på tidspunktet for kontraktens indgåelse.

11

(12)  Domstolens dom af 24. juli 2003, sag C-280/00, Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (»Altmark«), Saml. 2003 I, s. 7747.

12

(13)  Førsteinstansrettens dom af 12. februar 2008 i sag T-289/03, BUPA mod Kommissionen, Sml. 2008, præmis 165.

13

(14)  Se også Førsteinstansrettens dom af 26. juni 2008 i sag T-442/03, SIC mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 195-196 og den præcedens, der henvises til dér.

14

(15)  Se også Førsteinstansrettens dom af 15. juni 2005, Olsen mod Kommissionen, T-17/02, Sml. II, s. 2031, præmis 216.

15

(16)  Omfattet af tavshedspligten.

16

(17)  Bornholmerfærgens anløbshavn.

17

(18)  Domstolens dom af 24. juli 2003, sag C-280/00, Altmark Trans, præmis 101, 106 og 107.

18

(19)  Forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT L 169 af 29.6.1991, s. 1).

19

(20)  Førsteinstansrettens dom af 16. marts 2004 i sag T-157/01, Danske Busvognmænd, præmis 77-79.

20

(21)  Jf. i denne forbindelse domstolens dom af 24. juli 2003 i sag C-280/00, Altmark Trans, som handlede om en tysk kontrakt om offentlig service; hvilket ikke forhindrede domstolen i at analysere, om der var tale om statsstøtte eller ikke, ud fra instrumentet indhold og ikke dets form. Se også betragtning 4 i Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67), hvor der også ses bort fra instrumentets form.

21

Altmark Trans

(22)  Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4).

22

(23)  Altmark-dommen, præmis 34.

23

(24)  Betragtning 17 i Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67-73).

24

(25)  Kommissionen har modtaget en klage og registreret den under nr. CP78/06.

25

(26)  I en lignende situation nåede Førsteinstansretten frem til en lignende konklusion i dommen af 26. juni 2008 i sag T-442/03, præmis 121 til 127.

26

---

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/27

---

Tillkännagivande från Förenade kungarikets regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/08)

Förenade kungarikets tillkännagivande om ett särskilt erbjudande avseende områden på land ovanför lågvattenlinjen inom Förenade kungarikets kartläggningsblock SU60

Department for Business, Enterprise & Regulatory Reform

The Petroleum Act 1998

Licenstilldelning på land (onshore)

| 1. | Ministeriet för näringslivet och lagstiftningsreform (Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform – BERR) uppmanar intresserade att ansöka om oljeutvinnings- och utvecklingslicenser för områden på land ovanför lågvattenlinjen inom Förenade kungarikets kartläggningsblock SU60. |
| --- | --- |

1.

Ministeriet för näringslivet och lagstiftningsreform (Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform – BERR) uppmanar intresserade att ansöka om oljeutvinnings- och utvecklingslicenser för områden på land ovanför lågvattenlinjen inom Förenade kungarikets kartläggningsblock SU60.

| 2. | En karta över det område som omfattas finns på ministeriet: BERR, 1 Victoria Street, London, SW1H 0ET. Kartan visas efter överenskommelse (tfn (44-207) 215 50 32 eller fax (44-207) 215 50 70), mån–fre kl. 9.15–16.45 under den tidsperiod som detta meddelande avser. Kartan finns även på BERR:s webbplats för olja och gas, (se nedan). |
| --- | --- |

2.

En karta över det område som omfattas finns på ministeriet: BERR, 1 Victoria Street, London, SW1H 0ET. Kartan visas efter överenskommelse (tfn (44-207) 215 50 32 eller fax (44-207) 215 50 70), mån–fre kl. 9.15–16.45 under den tidsperiod som detta meddelande avser. Kartan finns även på BERR:s webbplats för olja och gas, (se nedan).

| 3. | Fullständiga uppgifter om erbjudandet, inklusive kartor över det erbjudna området samt information om licenser, villkoren för licenser och uppgifter om hur man ansöker finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):
  http://www.og.berr.gov.uk |
| --- | --- |

3.

Fullständiga uppgifter om erbjudandet, inklusive kartor över det erbjudna området samt information om licenser, villkoren för licenser och uppgifter om hur man ansöker finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):

http://www.og.berr.gov.uk

| 4. | Alla ansökningar kommer att bedömas i enlighet med Petroleum (Production) (Landward Areas) Regulations 1995 (S.I. 1995 No 1436) och Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 No 1434) samt mot bakgrund av det kontinuerliga behovet av snabb, grundlig, effektiv och säker utforskning av olje- och gasfyndigheter på Förenade kungarikets landmassa. |
| --- | --- |

4.

Alla ansökningar kommer att bedömas i enlighet med Petroleum (Production) (Landward Areas) Regulations 1995 (S.I. 1995 No 1436) och Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 No 1434) samt mot bakgrund av det kontinuerliga behovet av snabb, grundlig, effektiv och säker utforskning av olje- och gasfyndigheter på Förenade kungarikets landmassa.

| 5. | Ansökningar kommer att bedömas utifrån följande kriterier:






  a) | Sökandens ekonomiska soliditet och finansiella kapacitet att under initialskedet driva verksamheten inom ramen för den beviljade licensen, samt utförandet av det arbetsprogram som framlagts för att utvärdera potentialen hos det område som omfattas av det block ansökan gäller. |
| --- | --- | --- |

5.

Ansökningar kommer att bedömas utifrån följande kriterier:

a)

Sökandens ekonomiska soliditet och finansiella kapacitet att under initialskedet driva verksamheten inom ramen för den beviljade licensen, samt utförandet av det arbetsprogram som framlagts för att utvärdera potentialen hos det område som omfattas av det block ansökan gäller.

| b) | Den sökandes tekniska kapacitet att driva den enligt licensen angivna verksamheten under initialperioden, inklusive identifiering av kolvätefyndigheter inom det block som ansökan avser. Den tekniska kapaciteten kommer delvis att bedömas utifrån kvaliteten på analysen av det block som ansökan avser. |
| --- | --- |

b)

Den sökandes tekniska kapacitet att driva den enligt licensen angivna verksamheten under initialperioden, inklusive identifiering av kolvätefyndigheter inom det block som ansökan avser. Den tekniska kapaciteten kommer delvis att bedömas utifrån kvaliteten på analysen av det block som ansökan avser.

| c) | Hur den sökande avser att utföra verksamhet inom ramen för licensen, samt kvaliteten på det arbetsprogram som framlagts för att utvärdera potentialen hos det område som ansökan gäller. |
| --- | --- |

c)

Hur den sökande avser att utföra verksamhet inom ramen för licensen, samt kvaliteten på det arbetsprogram som framlagts för att utvärdera potentialen hos det område som ansökan gäller.

| d) | Där sökande innehar eller tidigare innehaft en licens, eller ses som att ha blivit beviljad en licens enligt 1998 års Petroleum Act, om sökanden där visat brist på effektivitet och ansvar under utövandet enligt sådan licens. |
| --- | --- |

d)

Där sökande innehar eller tidigare innehaft en licens, eller ses som att ha blivit beviljad en licens enligt 1998 års Petroleum Act, om sökanden där visat brist på effektivitet och ansvar under utövandet enligt sådan licens.

| 6. | Ministeriet kommer endast att tilldela licenser om man samtidigt är beredd att godkänna den sökandes val av operatör. Innan en operatör godkänns måste ministeriet försäkra sig om att kandidaten är i stånd att planera och genomföra borrningen mot bakgrund av personalens antal, erfarenhet och utbildning, föreslagna procedurer och metoder, operatörens organisationsstruktur, kontakter med entreprenörer och operatörens allmänna företagsstrategi. När en föreslagen operatör bedöms kommer ministeriet att beakta både ny information som lagts fram i ansökan och kandidatens rykte som operatör både i Förenade kungariket och utomlands. |
| --- | --- |

6.

Ministeriet kommer endast att tilldela licenser om man samtidigt är beredd att godkänna den sökandes val av operatör. Innan en operatör godkänns måste ministeriet försäkra sig om att kandidaten är i stånd att planera och genomföra borrningen mot bakgrund av personalens antal, erfarenhet och utbildning, föreslagna procedurer och metoder, operatörens organisationsstruktur, kontakter med entreprenörer och operatörens allmänna företagsstrategi. När en föreslagen operatör bedöms kommer ministeriet att beakta både ny information som lagts fram i ansökan och kandidatens rykte som operatör både i Förenade kungariket och utomlands.

| 7. | Detaljerade uppgifter om denna ansökningsomgång finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):
  http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

7.

Detaljerade uppgifter om denna ansökningsomgång finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):

http://www.og.berr.gov.uk/

Licenser

| 8. | Sökande bör notera att ministeriet har befogenhet att ändra villkoren för varje licens som bjuds ut för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

8.

Sökande bör notera att ministeriet har befogenhet att ändra villkoren för varje licens som bjuds ut för att ta hänsyn till särskilda omständigheter.

| 9. | I de fall ministeriet beviljar en licens som resultat av den här ansökningsomgången, kommer detta att ske inom tolv månader från datumet för det här meddelandet. |
| --- | --- |

9.

I de fall ministeriet beviljar en licens som resultat av den här ansökningsomgången, kommer detta att ske inom tolv månader från datumet för det här meddelandet.

| 10. | Ministeriet kan inte påta sig något ansvar för eventuella kostnader som den sökande har ådragit sig i samband med ansökan. |
| --- | --- |

10.

Ministeriet kan inte påta sig något ansvar för eventuella kostnader som den sökande har ådragit sig i samband med ansökan.

Strategisk miljöbedömning

| 11. | BERR har genomfört en strategisk miljöbedömning för bland annat de aktuella områdena i enlighet med direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. Resultaten från den bedömningen finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):
  http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

11.

BERR har genomfört en strategisk miljöbedömning för bland annat de aktuella områdena i enlighet med direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. Resultaten från den bedömningen finns på webbplatsen för Energy Development Unit (EDU):

http://www.og.berr.gov.uk/

---

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/29

---

Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

(2008/C 309/09)

Nederländernas ekonomiministerium meddelar härmed att en ansökan om tillstånd för prospektering efter kolväten har inkommit.

Området som ansökan gäller ligger i provinsen Noord-Holland och avgränsas enligt följande:

| a) | med en rät linje från punkt B genom punkt A vidare till skärningspunkten med den linje som är fastställd i bilagan till lagen om gruvdrift (de Mijnbouwwet), |
| --- | --- |

a)

med en rät linje från punkt B genom punkt A vidare till skärningspunkten med den linje som är fastställd i bilagan till lagen om gruvdrift (de Mijnbouwwet),

| b) | därefter en rät linje mellan punkterna B och C, |
| --- | --- |

b)

därefter en rät linje mellan punkterna B och C,

| c) | därefter en linje längs med foten av havsvallen, via piren i Veerhaven och piren i Nieuwe Haven van Den Helder, längs med foten av de vallar (dijken) som skiljer Vadehavet från fastlandet i provinsen Noord-Holland, och fram till punkten D, |
| --- | --- |

c)

därefter en linje längs med foten av havsvallen, via piren i Veerhaven och piren i Nieuwe Haven van Den Helder, längs med foten av de vallar (dijken) som skiljer Vadehavet från fastlandet i provinsen Noord-Holland, och fram till punkten D,

| d) | därefter de räta linjerna mellan punkterna D och E, E och F, F och G, G och H, H och I, I och J, J och K samt K och L. Den gräns som dessa linjer ger sammanfaller med gränsen för Slootdorp-tillståndet, |
| --- | --- |

d)

därefter de räta linjerna mellan punkterna D och E, E och F, F och G, G och H, H och I, I och J, J och K samt K och L. Den gräns som dessa linjer ger sammanfaller med gränsen för Slootdorp-tillståndet,

| e) | därefter den räta linjen mellan punktparen L-M och M-N, |
| --- | --- |

e)

därefter den räta linjen mellan punktparen L-M och M-N,

| f) | därefter de räta linjerna mellan punkterna N och O, O och P, P och Q, Q och R, R och S, S och T samt en rät linje från punk T genom punkt U till skärningspunkten mellan denna linje och den linje som fastställs i bilagan till Mijnbouwwet. Den gräns som dessa linjer ger sammanfaller med gränsen för Middelie-tillståndet, |
| --- | --- |

f)

därefter de räta linjerna mellan punkterna N och O, O och P, P och Q, Q och R, R och S, S och T samt en rät linje från punk T genom punkt U till skärningspunkten mellan denna linje och den linje som fastställs i bilagan till Mijnbouwwet. Den gräns som dessa linjer ger sammanfaller med gränsen för Middelie-tillståndet,

| g) | därefter den linje som fastställs i Mijnbouwwet från den skärningspunkt som avses i f till den skärningspunkt som avses i a. |
| --- | --- |

g)

därefter den linje som fastställs i Mijnbouwwet från den skärningspunkt som avses i f till den skärningspunkt som avses i a.

Följande koordinater gäller för de angivna punkterna:

| Punkt | X | Y |
| --- | --- | --- |
| A | 103770,18 | 559971,35 |
| B | 107000,00 | 560000,00 |
| C | 110875,00 | 553050,00 |
| D | 120349,91 | 544687,80 |
| E | 116000,00 | 544000,00 |
| F | 118790,00 | 538390,00 |
| G | 120800,00 | 535000,00 |
| H | 123450,00 | 532000,00 |
| I | 126950,00 | 527300,00 |
| J | 130100,00 | 525000,00 |
| K | 132150,00 | 522600,00 |
| L | 133722,20 | 518465,93 |
| M | 129900,00 | 516000,00 |
| N | 129900,00 | 512735,67 |
| O | 126275,00 | 515000,00 |
| P | 120000,00 | 518150,00 |
| Q | 118750,00 | 520000,00 |
| R | 117585,00 | 522850,00 |
| S | 115000,00 | 525260,00 |
| T | 110000,00 | 528400,00 |
| U | 101790,20 | 537430,78 |

Punkt

X

Y

A

103770,18

559971,35

B

107000,00

560000,00

C

110875,00

553050,00

D

120349,91

544687,80

E

116000,00

544000,00

F

118790,00

538390,00

G

120800,00

535000,00

H

123450,00

532000,00

I

126950,00

527300,00

J

130100,00

525000,00

K

132150,00

522600,00

L

133722,20

518465,93

M

129900,00

516000,00

N

129900,00

512735,67

O

126275,00

515000,00

P

120000,00

518150,00

Q

118750,00

520000,00

R

117585,00

522850,00

S

115000,00

525260,00

T

110000,00

528400,00

U

101790,20

537430,78

Punkternas läge uttrycks som geografiska koordinater enligt systemet Rijks Driehoeksmeting (RD).

Baserat på denna avgränsning är ytan 576,4 km2.

Ekonomiministern uppmanar alla intressenter att inkomma med konkurrerande ansökningar om tillstånd för prospektering efter kolväten i det område som begränsas av ovan nämnda punkter och koordinater i enlighet med den ovan nämnda direktiv och artikel 15 i lagen om gruvdrift (Staatsblad 2002, nr 542).

Behörig myndighet för utfärdande av tillstånd är Ekonomiministeriet. De kriterier, villkor och krav som anges i artiklarna 5.1, 5.2 och 6.2 i direktivet har införts i lagen om gruvdrift (Staatsblad 2002, nr 542).

Ansökningarna kan lämnas in under 13 veckor efter det att detta meddelande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Följande adress ska användas:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

Ansökningar som inkommer efter det att denna tidsfrist löpt ut kommer inte att beaktas.

Senast 12 månader efter det att tidsfristen löpt ut kommer ett beslut att fattas om de inkomna ansökningarna.

Närmare upplysningar kan fås av E.J. Hoppel, tfn (31-70) 379 77 62.

---

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/31

---

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av ansökningar om exklusiva tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform ”Cévennes-tillstånd”, ”Alès-tillstånd” och ”Navacelles-tillstånd”)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 309/10)

Den 6 december 2007 inkom en ansökan från företaget Cévennes Petroleum Development Ltd, med huvudkontor på Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex HA9 6DE (Förenade kungariket), om exklusivt tillstånd för prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform under en period av 5 år (”Cévennes-tillstånd”), för en yta på cirka 4 323 km2, som delvis ligger i de franska departementen Ardèche, Gard och Herault.

Den 8 april 2008 inkom en ansökan från företaget Schuepbach Energy LLC, med huvudkontor på 2651 North Harwood, Suite 570, Dallas, TX-75201 (Förenta staterna), om exklusivt tillstånd för prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform under en period av 5 år (”Alès-tillstånd”) för en yta på cirka 9 810 km2 som delvis ligger i de franska departementen Ardèche, Aveyron, Drome, Gard, Herault, Lozère och Vaucluse. Det område som denna ansökan avser ingår delvis i det området som ”Cévennes-tillståndet” avser.

Den 15 maj 2008, inkom en ansökan från företagen Egdon Resources (New Ventures) Ltd, med huvudkontor på Suite 2, 90–96 High Street, Odiham, Hamphshire, RG29 1LP (Förenade kungariket), Eagle Energy Limited, med huvudkontor på 21 Beresford Avenue, East Twickenham, TW1 2PY (Frenade kungariket) och YCI Resources Ltd, med huvudkontor på Blackstable House, Sheepscombe, Stroud, GL6 3UW (Förenade kungariket), om exklusivt tillstånd för prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform under en period av 5 år (”Navacelles-tillstånd”) för en yta på 576 km2 som delvis ligger i de franska departementen Ardèche och Gard. Det område som denna ansökan avser ingår i de områden som ovanstående ansökningar avser.

Dessa ansökningar om tillstånde avser tillsammans ett område som bestäms av de längd- och breddgrader som efter varandra förbinder de nedan angivna punkterna. Som nollmeridian räknas Parismeridianen.

| Punkt | Longitud | Latitud |
| --- | --- | --- |
| A | 2,90 gr Ö | 49,80 gr N |
| B | 2,90 gr Ö | 49,50 gr N |
| C | 2,80 gr Ö | 49,50 gr N |
| D | 2,80 gr Ö | 49,40 gr N |
| E | 2,70 gr Ö | 49,40 gr N |
| F | 2,70 gr Ö | 49,30 gr N |
| G | 2,60 gr Ö | 49,30 gr N |
| H | 2,60 gr Ö | 49,20 gr N |
| I | 2,50 gr Ö | 49,20 gr N |
| J | 2,50 gr Ö | 49,10 gr N |
| K | 2,40 gr Ö | 49,10 gr N |
| L | 2,40 gr Ö | 48,80 gr N |
| M | 2,30 gr Ö | 48,80 gr N |
| N | 2,30 gr Ö | 48,70 gr N |
| O | 2,20 gr Ö | 48,70 gr N |
| P | 2,20 gr Ö | 48,60 gr N |
| Q | 2,10 gr Ö | 48,60 gr N |
| R | 2,10 gr Ö | 48,50 gr N |
| S | 1,60 gr Ö | 48,50 gr N |
| T | 1,60 gr Ö | 48,30 gr N |
| U | 1,40 gr Ö | 48,30 gr N |
| V | 1,40 gr Ö | 48,40 gr N |
| W | 1,20 gr Ö | 48,40 gr N |
| X | 1,20 gr Ö | 48,60 gr N |
| Y | 0,90 gr Ö | 48,60 gr N |
| Z | 0,90 gr Ö | 48,70 gr N |
| AA | 0,80 gr Ö | 48,70 gr N |
| AB | 0,80 gr Ö | 48,80 gr N |
| AC | 0,70 gr Ö | 48,80 gr N |
| AD | 0,70 gr Ö | 49,00 gr N |
| AE | 0,80 gr Ö | 49,00 gr N |
| AF | 0,80 gr Ö | 49,40 gr N |
| AG | 1,40 gr Ö | 49,40 gr N |
| AH | 1,40 gr Ö | 49,10 gr N |
| AI | 1,20 gr Ö | 49,10 gr N |
| AJ | 1,20 gr Ö | 48,90 gr N |
| AK | 1,70 gr Ö | 48,90 gr N |
| AL | 1,70 gr Ö | 49,10 gr N |
| AM | 1,80 gr Ö | 49,10 gr N |
| AN | 1,80 gr Ö | 49,20 gr N |
| AO | 1,90 gr Ö | 49,20 gr N |
| AP | 1,90 gr Ö | 49,40 gr N |
| AQ | 2,00 gr Ö | 49,40 gr N |
| AR | 2,00 gr Ö | 49,50 gr N |
| AS | 2,10 gr Ö | 49,50 gr N |
| AT | 2,10 gr Ö | 49,60 gr N |
| AU | 2,30 gr Ö | 49,60 gr N |
| AV | 2,30 gr Ö | 49,70 gr N |
| AW | 2,50 gr Ö | 49,70 gr N |
| AX | 2,50 gr Ö | 49,80 gr N |

Punkt

Longitud

Latitud

A

2,90 gr Ö

49,80 gr N

B

2,90 gr Ö

49,50 gr N

C

2,80 gr Ö

49,50 gr N

D

2,80 gr Ö

49,40 gr N

E

2,70 gr Ö

49,40 gr N

F

2,70 gr Ö

49,30 gr N

G

2,60 gr Ö

49,30 gr N

H

2,60 gr Ö

49,20 gr N

I

2,50 gr Ö

49,20 gr N

J

2,50 gr Ö

49,10 gr N

K

2,40 gr Ö

49,10 gr N

L

2,40 gr Ö

48,80 gr N

M

2,30 gr Ö

48,80 gr N

N

2,30 gr Ö

48,70 gr N

O

2,20 gr Ö

48,70 gr N

P

2,20 gr Ö

48,60 gr N

Q

2,10 gr Ö

48,60 gr N

R

2,10 gr Ö

48,50 gr N

S

1,60 gr Ö

48,50 gr N

T

1,60 gr Ö

48,30 gr N

U

1,40 gr Ö

48,30 gr N

V

1,40 gr Ö

48,40 gr N

W

1,20 gr Ö

48,40 gr N

X

1,20 gr Ö

48,60 gr N

Y

0,90 gr Ö

48,60 gr N

Z

0,90 gr Ö

48,70 gr N

AA

0,80 gr Ö

48,70 gr N

AB

0,80 gr Ö

48,80 gr N

AC

0,70 gr Ö

48,80 gr N

AD

0,70 gr Ö

49,00 gr N

AE

0,80 gr Ö

49,00 gr N

AF

0,80 gr Ö

49,40 gr N

AG

1,40 gr Ö

49,40 gr N

AH

1,40 gr Ö

49,10 gr N

AI

1,20 gr Ö

49,10 gr N

AJ

1,20 gr Ö

48,90 gr N

AK

1,70 gr Ö

48,90 gr N

AL

1,70 gr Ö

49,10 gr N

AM

1,80 gr Ö

49,10 gr N

AN

1,80 gr Ö

49,20 gr N

AO

1,90 gr Ö

49,20 gr N

AP

1,90 gr Ö

49,40 gr N

AQ

2,00 gr Ö

49,40 gr N

AR

2,00 gr Ö

49,50 gr N

AS

2,10 gr Ö

49,50 gr N

AT

2,10 gr Ö

49,60 gr N

AU

2,30 gr Ö

49,60 gr N

AV

2,30 gr Ö

49,70 gr N

AW

2,50 gr Ö

49,70 gr N

AX

2,50 gr Ö

49,80 gr N

Inlämning av ansökan och tilldelningskriterier

De företag som lämnat in de ursprungliga ansökarna samt de som lämnar in en konkurrerande ansökan ska visa att de uppfyller villkoren i artiklarna 4–5 i dekretet nr 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Intresserade företag kan lämna in en konkurrerande ansökan inom 90 dagar räknat från offentliggörandet av detta tillkännagivande. Ansökan ska göras i enlighet med de bestämmelser som anges i tillkännagivandet om ansökningsförfarande för gruvdriftslicenser för kolväten i Frankrike. Nämnda tillkännagivande är offentliggjort i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Det har fastställts genom dekret nr 2006-648 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring. Konkurrerande ansökningar ska skickas till ministern med ansvar för gruvor på den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar kommer att fattas på grundval av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som anges i artikel 6 i nämnda dekret och ska fattas senast den 8 april 2010.

Villkor och krav beträffande utövande och avslutande av verksamheten

De sökande hänvisas till artikel 79 och 79.1 i gruvlagen och till dekret nr 2006-649 av den 2 juni 2006 om gruvdrift, underjordisk lagring samt om tillsyn av sådan verksamhet (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Kompletterande information kan erhållas från: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (direction générale de l'énergie et climat, direction de l'énergie, Sous-direction de la Sécurité d'Approvisionnement et des Nouveaux Produits Energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 Frankrike (tfn (33) 153 94 14 81, fax (33) 153 94 14 40).

Ovannämnda bestämmelser i lagar och andra författningar är tillgängliga på följande adress:

Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUT L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

4.12.2008

| 4.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---