# Euroopan unionin C 325/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 325 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta19. joulukuuta 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 325

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta19. joulukuuta 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 8. ja 9. lokakuuta 2008 pidetty 76. täysistunto |
| 2008/C 325/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Terrorismintorjunnan lujittaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen | 1 |
| 2008/C 325/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Tavaraliikennepaketti | 6 |
| 2008/C 325/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Uusiutuvien energialähteiden edistäminen | 12 |
| 2008/C 325/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppa | 19 |
| 2008/C 325/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeiset komission säädösehdotukset | 28 |
| 2008/C 325/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa | 44 |
| 2008/C 325/07 | Alueiden komitean lausunto aiheista Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä | 48 |
| 2008/C 325/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Barcelonan prosessi: Välimeren unioni — Mitä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisille? | 52 |
| 2008/C 325/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Hallintotapa ja kumppanuus valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla | 56 |
| 2008/C 325/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Teollisuuden päästöt | 60 |
| 2008/C 325/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010) | 66 |
| 2008/C 325/12 | Alueiden komitean lausunto aiheista Medialukutaito ja luova verkkosisältö | 70 |
| 2008/C 325/13 | Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Kansalaisten oikeudet: perusoikeuksien ja Euroopan unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien edistäminen | 76 |
| 2008/C 325/14 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Turvallisempi Internet -ohjelma (2009–2013) | 81 |
| 2008/C 325/15 | Alueiden komitean lausunto aiheesta komission tiedonanto Vahva Euroopan naapuruuspolitiikka | 87 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

8. ja 9. lokakuuta 2008 pidetty 76. täysistunto

2008/C 325/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Terrorismintorjunnan lujittaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen

1

2008/C 325/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Tavaraliikennepaketti

6

2008/C 325/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Uusiutuvien energialähteiden edistäminen

12

2008/C 325/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppa

19

2008/C 325/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeiset komission säädösehdotukset

28

2008/C 325/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa

44

2008/C 325/07

Alueiden komitean lausunto aiheista Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä

48

2008/C 325/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Barcelonan prosessi: Välimeren unioni — Mitä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisille?

52

2008/C 325/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Hallintotapa ja kumppanuus valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla

56

2008/C 325/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta Teollisuuden päästöt

60

2008/C 325/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010)

66

2008/C 325/12

Alueiden komitean lausunto aiheista Medialukutaito ja luova verkkosisältö

70

2008/C 325/13

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Kansalaisten oikeudet: perusoikeuksien ja Euroopan unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien edistäminen

76

2008/C 325/14

Alueiden komitean lausunto aiheesta Turvallisempi Internet -ohjelma (2009–2013)

81

2008/C 325/15

Alueiden komitean lausunto aiheesta komission tiedonanto Vahva Euroopan naapuruuspolitiikka

87

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 325/16 | Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

2008/C 325/16

Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

8. ja 9. lokakuuta 2008 pidetty 76. täysistunto

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Terrorismintorjunnan lujittaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen”

(2008/C 325/01)

ALUEIDEN KOMITEA:

| — | on vakaasti samaa mieltä siitä, että terrorismin aiheuttama maailmanlaajuinen uhka on kansainvälisessä yhteisössä vakava demokratiaan, ihmisoikeuksiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuva uhka. |
| --- | --- |

—

on vakaasti samaa mieltä siitä, että terrorismin aiheuttama maailmanlaajuinen uhka on kansainvälisessä yhteisössä vakava demokratiaan, ihmisoikeuksiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuva uhka.

| — | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanossa. Kyseiset viranomaiset toteuttavat jäsenvaltioissa toimia, jotka liittyvät ennaltaehkäisy-pilariin sekä tuleviin terrorismintorjuntaa ja radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin aloitteisiin. |
| --- | --- |

—

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanossa. Kyseiset viranomaiset toteuttavat jäsenvaltioissa toimia, jotka liittyvät ennaltaehkäisy-pilariin sekä tuleviin terrorismintorjuntaa ja radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin aloitteisiin.

| — | myöntää, että EU:n terrorismintorjuntastrategian rinnalla toteutettu EU:n radikalisoitumisentorjuntastrategia on tärkeä, mutta korostaa, että näissä strategioissa on oltava tilaa paikallistason täytäntöönpanolle. Niissä on hyödynnettävä paikallistason kokemuksia ja ymmärtämystä, kehitettävä selkeät puitteet yhteisöjen tiedustelutoiminnalle ja annettava paikallisviranomaisille tukea ja resursseja, jotta ne voivat tarvittaessa toteuttaa väkivaltaisen radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä hankkeita. Komitea korostaa, että kehitettäessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia terrorismin ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisyssä EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten tulisi tehdä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

myöntää, että EU:n terrorismintorjuntastrategian rinnalla toteutettu EU:n radikalisoitumisentorjuntastrategia on tärkeä, mutta korostaa, että näissä strategioissa on oltava tilaa paikallistason täytäntöönpanolle. Niissä on hyödynnettävä paikallistason kokemuksia ja ymmärtämystä, kehitettävä selkeät puitteet yhteisöjen tiedustelutoiminnalle ja annettava paikallisviranomaisille tukea ja resursseja, jotta ne voivat tarvittaessa toteuttaa väkivaltaisen radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä hankkeita. Komitea korostaa, että kehitettäessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia terrorismin ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisyssä EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten tulisi tehdä yhteistyötä.

| — | suosittelee, että jäsenvaltioissa toteutettaisiin paikallistasolla julkinen kuuleminen, jotta saataisiin monipuolinen käsitys paikallistason kokemuksista, terrorismin käsitteistä ja ääriliikkeisiin hakeutumisen syistä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kuulemiseen voivat osallistua ja sitoutua ne, jotka eivät normaalisti ole tekemisissä paikallisdemokratiassa. |
| --- | --- |

—

suosittelee, että jäsenvaltioissa toteutettaisiin paikallistasolla julkinen kuuleminen, jotta saataisiin monipuolinen käsitys paikallistason kokemuksista, terrorismin käsitteistä ja ääriliikkeisiin hakeutumisen syistä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kuulemiseen voivat osallistua ja sitoutua ne, jotka eivät normaalisti ole tekemisissä paikallisdemokratiassa.

| — | suhtautuu myönteisesti komission parhaillaan toteuttamaan kriisisuunnitelmien toiseen vertaisarviointiin. Komitea kehottaa komissiota kuitenkin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat arviointiin täysimääräisesti ja aktiivisesti. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission parhaillaan toteuttamaan kriisisuunnitelmien toiseen vertaisarviointiin. Komitea kehottaa komissiota kuitenkin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat arviointiin täysimääräisesti ja aktiivisesti.

| — | kehottaa unionia varmistamaan, että kaikissa terrorismintorjuntatoimissa huomioidaan selkeästi tasa-arvo- ja ihmisarvokysymykset ja varmistetaan, että toimet eivät aiheuta missään ryhmässä sellaista kielteistä kokemusta, joka johtaisi vieraantumiseen ja ääriliikkeisiin hakeutumiseen. |
| --- | --- |

—

kehottaa unionia varmistamaan, että kaikissa terrorismintorjuntatoimissa huomioidaan selkeästi tasa-arvo- ja ihmisarvokysymykset ja varmistetaan, että toimet eivät aiheuta missään ryhmässä sellaista kielteistä kokemusta, joka johtaisi vieraantumiseen ja ääriliikkeisiin hakeutumiseen.

| Esittelijä | : | Graham TOPE (UK, ALDE), Suttonin kaupunkipiirivaltuutettu, Suur-Lontoon poliisivoimien tarkastusviranomaisen jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Graham TOPE (UK, ALDE), Suttonin kaupunkipiirivaltuutettu, Suur-Lontoon poliisivoimien tarkastusviranomaisen jäsen

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Terrorismintorjunnan lujittaminen

KOM(2007) 649 lopullinen

Ehdotus: neuvoston puitepäätös terrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisesta

KOM(2007) 650 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Ennaltaehkäisy-pilarin lujittaminen

| 1. | on vakaasti samaa mieltä siitä, että terrorismin aiheuttama maailmanlaajuinen uhka on kansainvälisessä yhteisössä vakava demokratiaan, ihmisoikeuksiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuva uhka. |
| --- | --- |

1.

on vakaasti samaa mieltä siitä, että terrorismin aiheuttama maailmanlaajuinen uhka on kansainvälisessä yhteisössä vakava demokratiaan, ihmisoikeuksiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuva uhka.

| 2. | myöntää, että huomio tulee väistämättä keskittymään al-Qaidan innoittamaan terrorismiin sekä siihen, että radikalisoituminen johtaa eri yhteisöissä väkivaltaisten ääriliikkeiden syntymiseen. Komitea kuitenkin muistuttaa, että monet äskettäiset terroriteot ovat olleet sellaisten ihmisten käsialaa, jotka ovat syntyneet ja kasvaneet siinä maassa, jossa teko tehtiin, tai jossain toisessa EU-maassa. Lisäksi ne ovat usein olleet vastaus kohdemaan sisäiseen tilanteeseen, eikä uskonto ole välttämättä ollut niiden tärkein motiivi. AK kuitenkin myöntää, että al-Qaidan innoittaman terrorismin uhka on tällä hetkellä EU:ssa merkittävä turvallisuusriski. |
| --- | --- |

2.

myöntää, että huomio tulee väistämättä keskittymään al-Qaidan innoittamaan terrorismiin sekä siihen, että radikalisoituminen johtaa eri yhteisöissä väkivaltaisten ääriliikkeiden syntymiseen. Komitea kuitenkin muistuttaa, että monet äskettäiset terroriteot ovat olleet sellaisten ihmisten käsialaa, jotka ovat syntyneet ja kasvaneet siinä maassa, jossa teko tehtiin, tai jossain toisessa EU-maassa. Lisäksi ne ovat usein olleet vastaus kohdemaan sisäiseen tilanteeseen, eikä uskonto ole välttämättä ollut niiden tärkein motiivi. AK kuitenkin myöntää, että al-Qaidan innoittaman terrorismin uhka on tällä hetkellä EU:ssa merkittävä turvallisuusriski.

| 3. | katsoo, että EU:n terrorisminvastaisessa toiminnassa on oltava kaksi punaista lankaa: yhtäältä terroritekojen välitön torjuminen ja toisaalta ennaltaehkäisevät toimet. Mitä varhaisemmassa vaiheessa voidaan rikkoa terroritekoon johtavien syiden ketju, sitä parempi. Tältä osin voi olla erityisen hyödyllistä tehostaa niitä syitä ja yllykkeitä, jotka saavat ihmiset tukemaan ja rahoittamaan terroritekoja tai osallistumaan niihin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että EU:n terrorisminvastaisessa toiminnassa on oltava kaksi punaista lankaa: yhtäältä terroritekojen välitön torjuminen ja toisaalta ennaltaehkäisevät toimet. Mitä varhaisemmassa vaiheessa voidaan rikkoa terroritekoon johtavien syiden ketju, sitä parempi. Tältä osin voi olla erityisen hyödyllistä tehostaa niitä syitä ja yllykkeitä, jotka saavat ihmiset tukemaan ja rahoittamaan terroritekoja tai osallistumaan niihin.

| 4. | toteaa, että uskontonäkökohtaa ei voi jättää vaille huomiota terrorismia käsiteltäessä. On jatkettava sanoman levittämistä siitä, että terroritekoja ei voida puolustaa millään tavoin. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että uskontonäkökohtaa ei voi jättää vaille huomiota terrorismia käsiteltäessä. On jatkettava sanoman levittämistä siitä, että terroritekoja ei voida puolustaa millään tavoin.

| 5. | katsoo siksi, että EU:n on tehtävä aloite ja tuettava toimia, joilla pyritään vähentämään terrorismia uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

5.

katsoo siksi, että EU:n on tehtävä aloite ja tuettava toimia, joilla pyritään vähentämään terrorismia uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun avulla.

| 6. | katsoo, että EU:n yhteistyöllä unionin ulkopuolisten maiden kanssa on mitä suurin painoarvo terrorismin ennaltaehkäisemisessä. On tehostettava sekä tietojenvaihtoa että käytännön poliisi- ja tulliyhteistyötä koskevan, unionin ulkopuolelle suuntautuvan yhteistyön laajapohjaisia strategioita. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että EU:n yhteistyöllä unionin ulkopuolisten maiden kanssa on mitä suurin painoarvo terrorismin ennaltaehkäisemisessä. On tehostettava sekä tietojenvaihtoa että käytännön poliisi- ja tulliyhteistyötä koskevan, unionin ulkopuolelle suuntautuvan yhteistyön laajapohjaisia strategioita.

| 7. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanossa. Kyseiset viranomaiset toteuttavat jäsenvaltioissa yhdessä ihmisten ja omaisuuden suojelemisesta vastaavien sekä valtakunnallisten että alueellisten lainvalvontaviranomaisten kanssa toimia, jotka liittyvät ennaltaehkäisy-pilariin sekä tuleviin terrorismintorjuntaa ja radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin aloitteisiin. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanossa. Kyseiset viranomaiset toteuttavat jäsenvaltioissa yhdessä ihmisten ja omaisuuden suojelemisesta vastaavien sekä valtakunnallisten että alueellisten lainvalvontaviranomaisten kanssa toimia, jotka liittyvät ennaltaehkäisy-pilariin sekä tuleviin terrorismintorjuntaa ja radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin aloitteisiin.

| 8. | kiinnittää huomiota siihen, että kolmen muun pilarin (suojaus, toiminnan estäminen ja varautuminen) toteuttamisessa on edistytty merkittävästi jäsenvaltioissa sen jälkeen, kun puitelainsäädäntö hyväksyttiin vuonna 2002. Komitea suhtautuu myönteisesti myös käsillä olevassa aloitteessa tehtyihin ehdotuksiin lujittaa terrorismintorjuntaa eli luoda terrorismintorjuntastrategialle oikeusperusta, joka kattaa terroristien koulutuksen ja värväyksen sekä julkisen terrorismirikoksiin yllyttämisen kriminalisoimisen, terroristien harjoittaman räjähdysaineiden käytön ennaltaehkäisemisen ja lentomatkustajia koskevien tietojen käyttämisen lainvalvontaviranomaisten tutkimuksissa sekä terrorismin rahoittamisen torjunnan ja rahoittamisen tekemisen rangaistavaksi. Lisäksi myönnetään tarve teknologiseen tutkimukseen ja kehittämiseen, joka on avuksi poliisitoiminnalle kaikkialla unionissa, kun kansalaisia suojellaan terrori-iskuilta. |
| --- | --- |

8.

kiinnittää huomiota siihen, että kolmen muun pilarin (suojaus, toiminnan estäminen ja varautuminen) toteuttamisessa on edistytty merkittävästi jäsenvaltioissa sen jälkeen, kun puitelainsäädäntö hyväksyttiin vuonna 2002. Komitea suhtautuu myönteisesti myös käsillä olevassa aloitteessa tehtyihin ehdotuksiin lujittaa terrorismintorjuntaa eli luoda terrorismintorjuntastrategialle oikeusperusta, joka kattaa terroristien koulutuksen ja värväyksen sekä julkisen terrorismirikoksiin yllyttämisen kriminalisoimisen, terroristien harjoittaman räjähdysaineiden käytön ennaltaehkäisemisen ja lentomatkustajia koskevien tietojen käyttämisen lainvalvontaviranomaisten tutkimuksissa sekä terrorismin rahoittamisen torjunnan ja rahoittamisen tekemisen rangaistavaksi. Lisäksi myönnetään tarve teknologiseen tutkimukseen ja kehittämiseen, joka on avuksi poliisitoiminnalle kaikkialla unionissa, kun kansalaisia suojellaan terrori-iskuilta.

| 9. | katsoo kuitenkin, että EU:n olisi terrorismintorjuntaa lujittaessaan lisättävä ennaltaehkäisy-pilarin kehittämiseen kohdistettavia investointeja yhteistyössä jäsenvaltioiden, lainvalvontaviranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten sekä niiden alaisuudessa toimivien lainvalvontaviranomaisten kanssa. Terrorismia ja väkivaltaisia ääriliikkeitä ei voida ehkäistä pelkästään lainsäädännön ja poliisitoiminnan avulla. Rankaisutoimet eivät yksinään ole tehokkaita: olisi keskityttävä tarjoamaan radikalisoitumiselle ja terroristiryhmien värväystoimille erityisen alttiille yksilöille positiivisia tulevaisuudennäkymiä ja paikka yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

9.

katsoo kuitenkin, että EU:n olisi terrorismintorjuntaa lujittaessaan lisättävä ennaltaehkäisy-pilarin kehittämiseen kohdistettavia investointeja yhteistyössä jäsenvaltioiden, lainvalvontaviranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten sekä niiden alaisuudessa toimivien lainvalvontaviranomaisten kanssa. Terrorismia ja väkivaltaisia ääriliikkeitä ei voida ehkäistä pelkästään lainsäädännön ja poliisitoiminnan avulla. Rankaisutoimet eivät yksinään ole tehokkaita: olisi keskityttävä tarjoamaan radikalisoitumiselle ja terroristiryhmien värväystoimille erityisen alttiille yksilöille positiivisia tulevaisuudennäkymiä ja paikka yhteiskunnassa.

| 10. | katsoo, että terrorismin torjumiseksi on omaksuttava lähestymistapa, joka perustuu radikalisoitumista edistävien ja mahdollisesti terroritoimintaan johtavien, tiiviisti toisiinsa liittyvien tekijöiden ehkäisyyn. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että terrorismin torjumiseksi on omaksuttava lähestymistapa, joka perustuu radikalisoitumista edistävien ja mahdollisesti terroritoimintaan johtavien, tiiviisti toisiinsa liittyvien tekijöiden ehkäisyyn.

| 11. | myöntää, että terrorismi on usein luonteeltaan ja innoitukseltaan maailmanlaajuista. Komitea kuitenkin toteaa, että kansalaiset ja yhteisöt kokevat terrorismin vaikutukset tosiasiallisesti ja yksilökohtaisesti. Väkivaltaisten ääriliikkeiden toimien suunnittelijat ja tukijat ovat EU:n kansalaisia tai asuvat EU:n alueella ja elävät ja toimivat vapaasti eri yhteisöissä, hyödyntävät paikallisia palveluita ja paikallisdemokratiaa ja ovat vuorovaikutuksessa paikallisten ihmisten kanssa. Eri puolilta EU:ta saatujen kokemusten perusteella jäsenvaltiot katsovatkin, että perusteet, syyt ja prosessit, jotka saavat EU:n kansalaiset hakeutumaan väkivaltaisiin ääriliikkeisiin tai al-Qaidaan, on analysoitava perusteellisesti ja ymmärrettävä ja että on ryhdyttävä toimenpiteisiin niiden torjumiseksi. |
| --- | --- |

11.

myöntää, että terrorismi on usein luonteeltaan ja innoitukseltaan maailmanlaajuista. Komitea kuitenkin toteaa, että kansalaiset ja yhteisöt kokevat terrorismin vaikutukset tosiasiallisesti ja yksilökohtaisesti. Väkivaltaisten ääriliikkeiden toimien suunnittelijat ja tukijat ovat EU:n kansalaisia tai asuvat EU:n alueella ja elävät ja toimivat vapaasti eri yhteisöissä, hyödyntävät paikallisia palveluita ja paikallisdemokratiaa ja ovat vuorovaikutuksessa paikallisten ihmisten kanssa. Eri puolilta EU:ta saatujen kokemusten perusteella jäsenvaltiot katsovatkin, että perusteet, syyt ja prosessit, jotka saavat EU:n kansalaiset hakeutumaan väkivaltaisiin ääriliikkeisiin tai al-Qaidaan, on analysoitava perusteellisesti ja ymmärrettävä ja että on ryhdyttävä toimenpiteisiin niiden torjumiseksi.

| 12. | katsoo, että väkivaltaisen radikalisoitumisen torjunta vaatii paikallistason kohdennettuja vastatoimia. Alue- ja paikallisviranomaisilla — jotka ovat eniten kosketuksissa riskialttiiden väestönryhmien kanssa — on erityisen tärkeä rooli pyrittäessä varmistamaan EU:n kansalaisten mahdollisimman täydellinen sosiaalinen integroituminen ilman syrjintää ja rauhallisissa ja demokraattisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että väkivaltaisen radikalisoitumisen torjunta vaatii paikallistason kohdennettuja vastatoimia. Alue- ja paikallisviranomaisilla — jotka ovat eniten kosketuksissa riskialttiiden väestönryhmien kanssa — on erityisen tärkeä rooli pyrittäessä varmistamaan EU:n kansalaisten mahdollisimman täydellinen sosiaalinen integroituminen ilman syrjintää ja rauhallisissa ja demokraattisissa olosuhteissa.

| 13. | muistuttaa, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi antoi vuonna 2003 erityissuositukset paikallisviranomaisten roolista terrorismin torjunnassa. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi antoi vuonna 2003 erityissuositukset paikallisviranomaisten roolista terrorismin torjunnassa.

Toimintasuunnitelma: alue- ja paikallisviranomaisten rooli

| 14. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin keskittää huomio terrorismintorjuntastrategian ennaltaehkäisy-pilariin sekä sen suunnitelmaan julkaista vuonna 2008 tiedonanto väkivaltaisen radikalisoitumisen torjunnasta. Komitea kuitenkin huomauttaa, että ennaltaehkäisy on merkittävä kulttuurinen muutos terrorismintorjunnasta vastaavien elinten työssä, ja se edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten tietämystä, kokemusta ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin keskittää huomio terrorismintorjuntastrategian ennaltaehkäisy-pilariin sekä sen suunnitelmaan julkaista vuonna 2008 tiedonanto väkivaltaisen radikalisoitumisen torjunnasta. Komitea kuitenkin huomauttaa, että ennaltaehkäisy on merkittävä kulttuurinen muutos terrorismintorjunnasta vastaavien elinten työssä, ja se edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten tietämystä, kokemusta ja yhteistyötä.

| 15. | kannattaa EU:n aloitetta julistaa vuosi 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi, sillä kyseessä on oivallinen tapa edistää tehokasta vuoropuhelua, suvaitsevaisuutta sekä eri kulttuurien, sivilisaatioiden ja uskontojen keskinäistä ymmärrystä. |
| --- | --- |

15.

kannattaa EU:n aloitetta julistaa vuosi 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi, sillä kyseessä on oivallinen tapa edistää tehokasta vuoropuhelua, suvaitsevaisuutta sekä eri kulttuurien, sivilisaatioiden ja uskontojen keskinäistä ymmärrystä.

| 16. | korostaa, että kehitettäessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia terrorismin ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisyssä EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten tulisi tehdä yhteistyötä. Näin ollen komitea suosittelee, että jokaiseen jäsenvaltioon perustettaisiin yhteistyössä kansallisten hallitusten, poliisin (mukaan luettuina ihmisten ja omaisuuden suojelemisesta yksinomaan vastuussa olevat alueelliset poliisiyksiköt) ja paikallisyhteisöjen kanssa paikallis- ja alueviranomaisverkostojen järjestelmä, jolla helpotettaisiin sosiaalista integroitumista koskevien hyvien käytänteiden vaihtamista sekä paikallistasolta nousevien väkivaltaisten ääriliikkeiden ammattimaista tutkimusta ja ymmärtämistä. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että kehitettäessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia terrorismin ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisyssä EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten tulisi tehdä yhteistyötä. Näin ollen komitea suosittelee, että jokaiseen jäsenvaltioon perustettaisiin yhteistyössä kansallisten hallitusten, poliisin (mukaan luettuina ihmisten ja omaisuuden suojelemisesta yksinomaan vastuussa olevat alueelliset poliisiyksiköt) ja paikallisyhteisöjen kanssa paikallis- ja alueviranomaisverkostojen järjestelmä, jolla helpotettaisiin sosiaalista integroitumista koskevien hyvien käytänteiden vaihtamista sekä paikallistasolta nousevien väkivaltaisten ääriliikkeiden ammattimaista tutkimusta ja ymmärtämistä.

| 17. | suosittelee, että jäsenvaltioissa toteutettaisiin paikallistasolla julkinen kuuleminen, jotta saataisiin monipuolinen käsitys paikallistason kokemuksista, terrorismin käsitteistä ja ääriliikkeisiin hakeutumisen syistä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kuulemiseen voivat osallistua ja sitoutua ne, jotka eivät normaalisti toimi paikallisdemokratiassa. |
| --- | --- |

17.

suosittelee, että jäsenvaltioissa toteutettaisiin paikallistasolla julkinen kuuleminen, jotta saataisiin monipuolinen käsitys paikallistason kokemuksista, terrorismin käsitteistä ja ääriliikkeisiin hakeutumisen syistä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kuulemiseen voivat osallistua ja sitoutua ne, jotka eivät normaalisti toimi paikallisdemokratiassa.

| 18. | aikoo käsillä olevan lausunnon lisäksi tukea myös komissiota ja terrorismintorjunnan koordinaattoria laadittaessa käytännön ohjeistusta, jossa esitellään niiden alueiden parhaita käytäntöjä, joilla toteutetaan radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä kumppanuus- ja yhteistyöhankkeita. |
| --- | --- |

18.

aikoo käsillä olevan lausunnon lisäksi tukea myös komissiota ja terrorismintorjunnan koordinaattoria laadittaessa käytännön ohjeistusta, jossa esitellään niiden alueiden parhaita käytäntöjä, joilla toteutetaan radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä kumppanuus- ja yhteistyöhankkeita.

| 19. | tarjoutuu järjestämään vuosittaisen tapahtuman, jolla edistetään strategista oppimista, joka perustuu Euroopan laajuiseen alue- ja paikallisviranomaisten väliseen kokemusten vaihtoon, ja tuetaan edelleen sellaisten paikallisten toimien kehittämistä, joilla ehkäistään terrorismia ja väkivaltaisiin ääriliikkeisiin ajautumista. |
| --- | --- |

19.

tarjoutuu järjestämään vuosittaisen tapahtuman, jolla edistetään strategista oppimista, joka perustuu Euroopan laajuiseen alue- ja paikallisviranomaisten väliseen kokemusten vaihtoon, ja tuetaan edelleen sellaisten paikallisten toimien kehittämistä, joilla ehkäistään terrorismia ja väkivaltaisiin ääriliikkeisiin ajautumista.

Toteutus

Osallistumisesta oppiminen ja kumppaneina työskentely

| 20. | myöntää, että EU:n terrorismintorjuntastrategian rinnalla toteutettu EU:n radikalisoitumisentorjuntastrategia on tärkeä, mutta korostaa, että näissä strategioissa on oltava tilaa paikallistason täytäntöönpanolle. Niissä on hyödynnettävä paikallistason kokemuksia ja ymmärtämystä, kehitettävä selkeät puitteet yhteisöjen tiedustelutoiminnalle ja annettava paikallisviranomaisille tukea ja resursseja, jotta ne voivat tarvittaessa toteuttaa väkivaltaisen radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä hankkeita. |
| --- | --- |

20.

myöntää, että EU:n terrorismintorjuntastrategian rinnalla toteutettu EU:n radikalisoitumisentorjuntastrategia on tärkeä, mutta korostaa, että näissä strategioissa on oltava tilaa paikallistason täytäntöönpanolle. Niissä on hyödynnettävä paikallistason kokemuksia ja ymmärtämystä, kehitettävä selkeät puitteet yhteisöjen tiedustelutoiminnalle ja annettava paikallisviranomaisille tukea ja resursseja, jotta ne voivat tarvittaessa toteuttaa väkivaltaisen radikalisoitumisen estämiseen tähtääviä hankkeita.

| 21. | suosittaa, että pannaan täytäntöön Prümin sopimuksen määräykset rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta terrorismin torjumiseksi. |
| --- | --- |

21.

suosittaa, että pannaan täytäntöön Prümin sopimuksen määräykset rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta terrorismin torjumiseksi.

Yhteisön tiedustelutoiminta

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita ja poliisia kehittämään selkeät ja turvalliset tiedonvaihtojärjestelmät alue- ja paikallisviranomaisten (myös paikallis- ja aluepoliisiyksiköiden) ja terrorismintorjunnasta ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisystä vastaavien poliisiyksiköiden tai -osastojen välille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita ja poliisia kehittämään selkeät ja turvalliset tiedonvaihtojärjestelmät alue- ja paikallisviranomaisten (myös paikallis- ja aluepoliisiyksiköiden) ja terrorismintorjunnasta ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisystä vastaavien poliisiyksiköiden tai -osastojen välille.

| 23. | korostaa, että yhteisön tiedustelutoimintaan liittyvien järjestelmien yhteydessä tulee kiinnittää erityishuomiota turvallisuuskysymyksiin, kansalaisten perusoikeuksiin ja tietosuojaan aina, kun vaihdetaan tietoja paikallisten kumppanien ja poliisin välillä. On välttämätöntä antaa kansalaisille mahdollisuus ilmoittaa poliisille tai paikallisille viranomaisille nimettömänä mahdollisista terrori-iskuista. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että yhteisön tiedustelutoimintaan liittyvien järjestelmien yhteydessä tulee kiinnittää erityishuomiota turvallisuuskysymyksiin, kansalaisten perusoikeuksiin ja tietosuojaan aina, kun vaihdetaan tietoja paikallisten kumppanien ja poliisin välillä. On välttämätöntä antaa kansalaisille mahdollisuus ilmoittaa poliisille tai paikallisille viranomaisille nimettömänä mahdollisista terrori-iskuista.

| 24. | pitää myös keskeisenä sitä, että poliisin, poliisiviranomaisten ja paikallisviranomaisten välillä on yhteisön tiedustelutoiminnassa selkeät rajat. On luotava sellaiset järjestelmät, jotka vakuuttavat alueelliset ja paikalliset kumppanit siitä, ettei osallistuminen vahingoita yhteisöjen suhteita. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että tietolähteet ovat suojattuja ja että muilla kuin poliisitoimen alaisilla ulkopuolisilla tahoilla on vapaaehtoinen ja täydentävä rooli. |
| --- | --- |

24.

pitää myös keskeisenä sitä, että poliisin, poliisiviranomaisten ja paikallisviranomaisten välillä on yhteisön tiedustelutoiminnassa selkeät rajat. On luotava sellaiset järjestelmät, jotka vakuuttavat alueelliset ja paikalliset kumppanit siitä, ettei osallistuminen vahingoita yhteisöjen suhteita. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että tietolähteet ovat suojattuja ja että muilla kuin poliisitoimen alaisilla ulkopuolisilla tahoilla on vapaaehtoinen ja täydentävä rooli.

| 25. | ehdottaa, että Euroopan unioni laatisi suuntaviivat, jotka tukevat tietojen vaihtoon liittyvää kehitystä ja varmistavat järjestelmien olevan vankkoja, oikeudenmukaisia ja turvallisia. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa, että Euroopan unioni laatisi suuntaviivat, jotka tukevat tietojen vaihtoon liittyvää kehitystä ja varmistavat järjestelmien olevan vankkoja, oikeudenmukaisia ja turvallisia.

Radikalisoitumisen torjunta

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia tiivistämään yhteistyösuhteitaan (sekä valtakunnalliseen että alueelliseen) poliisiin ja rikosoikeusviranomaisiin radikalisoitumisentorjuntahankkeiden toteuttamiseksi. Komitea suosittelee lisäksi, että hankkeiden kehittämisessä ja kohdentamisessa hyödynnettäisiin poliisitiedusteluun sekä alue- ja paikallistason tietämykseen ja kokemuksiin perustuvaa kokonaiskäsitystä. |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia tiivistämään yhteistyösuhteitaan (sekä valtakunnalliseen että alueelliseen) poliisiin ja rikosoikeusviranomaisiin radikalisoitumisentorjuntahankkeiden toteuttamiseksi. Komitea suosittelee lisäksi, että hankkeiden kehittämisessä ja kohdentamisessa hyödynnettäisiin poliisitiedusteluun sekä alue- ja paikallistason tietämykseen ja kokemuksiin perustuvaa kokonaiskäsitystä.

| 27. | ehdottaa, että tuetaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja pannaan täytäntöön sosiaalista integroitumista koskevia suunnitelmia paikallistasolla, jotta voidaan torjua radikalisoitumis- ja väkivaltailmiöitä. |
| --- | --- |

27.

ehdottaa, että tuetaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja pannaan täytäntöön sosiaalista integroitumista koskevia suunnitelmia paikallistasolla, jotta voidaan torjua radikalisoitumis- ja väkivaltailmiöitä.

| 28. | toteaa, että jäsenvaltioiden varaamat resurssit vaihtelevat tiedustelutoiminnan tilanteen mukaan. Komitea kuitenkin korostaa, että jatkuva yhteistyö yhteisöjen kanssa on tarpeen, jotta voidaan seurata käynnissä olevien hankkeiden tehokkuutta, luoda kansalaisten, lainvalvontaviranomaisten ja hallitusten välille pitkäaikaisia terrorismintorjuntaan liittyviä suhteita ja ottaa näkemysten ja väestörakenteen muutokset huomioon. Resurssit ja hankkeet on näin ollen mukautettava vallitsevaan tilanteeseen. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että jäsenvaltioiden varaamat resurssit vaihtelevat tiedustelutoiminnan tilanteen mukaan. Komitea kuitenkin korostaa, että jatkuva yhteistyö yhteisöjen kanssa on tarpeen, jotta voidaan seurata käynnissä olevien hankkeiden tehokkuutta, luoda kansalaisten, lainvalvontaviranomaisten ja hallitusten välille pitkäaikaisia terrorismintorjuntaan liittyviä suhteita ja ottaa näkemysten ja väestörakenteen muutokset huomioon. Resurssit ja hankkeet on näin ollen mukautettava vallitsevaan tilanteeseen.

| 29. | suosittelee, että jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset kehittäisivät yhteisöjen kanssa hankkeita väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologian heikentämiseksi ja valtavirran äänen voimistamiseksi. Hankkeita olisi tuettava vankalla ja ammattimaisella ohjauksella ja niiden tehokkuutta olisi arvioitava riippumattomasti. Näin ollen AK ehdottaa, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset nostaisivat yhteisestä sopimuksesta esille enemmistön näkemyksiä edustavien yhteisöjen johtajia väkivaltaisten radikaalijohtajien horjuttamiseksi ja tukisivat sellaisen sanoman välittämistä, joka tarjoaa uskottavan vaihtoehdon tällaisten ääriliikkeiden viesteille. |
| --- | --- |

29.

suosittelee, että jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset kehittäisivät yhteisöjen kanssa hankkeita väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologian heikentämiseksi ja valtavirran äänen voimistamiseksi. Hankkeita olisi tuettava vankalla ja ammattimaisella ohjauksella ja niiden tehokkuutta olisi arvioitava riippumattomasti. Näin ollen AK ehdottaa, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset nostaisivat yhteisestä sopimuksesta esille enemmistön näkemyksiä edustavien yhteisöjen johtajia väkivaltaisten radikaalijohtajien horjuttamiseksi ja tukisivat sellaisen sanoman välittämistä, joka tarjoaa uskottavan vaihtoehdon tällaisten ääriliikkeiden viesteille.

| 30. | toteaa, että yksi terrorismin tunnetuista kasvupohjista on tyytymättömyys yhteiskuntaan sekä voimattomuuden ja ulkopuolisuuden tunne. Asianmukaisesti toimivassa demokraattisessa yhteiskunnassa vähenee vaara siitä, että terrorismiaikeet ja terroristiverkostot saisivat jalansijaa ja alkaisivat itää. Tästä syystä alueiden komitea pitää ensiarvoisen tärkeänä, että demokraattinen toiminta sekä kansalais- ja poliittisten oikeuksien kunnioittaminen ovat keskeisessä asemassa terrorismin torjuntaan tähtäävissä toimissa. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että yksi terrorismin tunnetuista kasvupohjista on tyytymättömyys yhteiskuntaan sekä voimattomuuden ja ulkopuolisuuden tunne. Asianmukaisesti toimivassa demokraattisessa yhteiskunnassa vähenee vaara siitä, että terrorismiaikeet ja terroristiverkostot saisivat jalansijaa ja alkaisivat itää. Tästä syystä alueiden komitea pitää ensiarvoisen tärkeänä, että demokraattinen toiminta sekä kansalais- ja poliittisten oikeuksien kunnioittaminen ovat keskeisessä asemassa terrorismin torjuntaan tähtäävissä toimissa.

| 31. | myöntää, että terminologia on monimutkainen ja herkkä aihe. Se edellyttää merkittävää tietämystä ja tutkimusta niiltä, jotka hallinnoivat radikalisoitumisen torjuntaan liittyviä hankkeita. |
| --- | --- |

31.

myöntää, että terminologia on monimutkainen ja herkkä aihe. Se edellyttää merkittävää tietämystä ja tutkimusta niiltä, jotka hallinnoivat radikalisoitumisen torjuntaan liittyviä hankkeita.

| 32. | suosittelee, että jäsenvaltiot ja alueviranomaiset auttaisivat herkkiä paikallisia instituutioita, kuten kouluja, jatkokoulutuskeskuksia, yliopistoja, moskeijoita ja uskonnollisia instituutioita tunnistamaan väkivaltaisen radikaalin toiminnan kampusalueella, hajottamaan radikaalit ryhmittymät ja opastamaan väkivaltaiselle radikalisoitumiselle alttiita henkilöitä vastustamaan ääriliikkeiden kutsua tarjoamalla myönteisiä ja kiinnostavia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

32.

suosittelee, että jäsenvaltiot ja alueviranomaiset auttaisivat herkkiä paikallisia instituutioita, kuten kouluja, jatkokoulutuskeskuksia, yliopistoja, moskeijoita ja uskonnollisia instituutioita tunnistamaan väkivaltaisen radikaalin toiminnan kampusalueella, hajottamaan radikaalit ryhmittymät ja opastamaan väkivaltaiselle radikalisoitumiselle alttiita henkilöitä vastustamaan ääriliikkeiden kutsua tarjoamalla myönteisiä ja kiinnostavia vaihtoehtoja.

| 33. | suosittelee, että jäsenvaltiot tekisivät tiivistä yhteistyötä vankiloiden ja ehdonalais-/kuntoutuspalveluiden kanssa säilöönotettujen radikaalia toimintaa harjoittavien henkilöiden tunnistamiseksi, heidän toimintansa estämiseksi ja toiminnasta vieroittamiseksi. |
| --- | --- |

33.

suosittelee, että jäsenvaltiot tekisivät tiivistä yhteistyötä vankiloiden ja ehdonalais-/kuntoutuspalveluiden kanssa säilöönotettujen radikaalia toimintaa harjoittavien henkilöiden tunnistamiseksi, heidän toimintansa estämiseksi ja toiminnasta vieroittamiseksi.

| 34. | katsoo, että tällaisten hankkeiden toteutusta olisi koordinoitava aluetasolla poliisin ja poliisiviranomaisten kanssa. Toteutusta valvoisivat alue- ja paikallisviranomaiset tai muut vastaavat tahot, jotka puolestaan laatisivat keskushallinnolle raportin kehityksen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että tällaisten hankkeiden toteutusta olisi koordinoitava aluetasolla poliisin ja poliisiviranomaisten kanssa. Toteutusta valvoisivat alue- ja paikallisviranomaiset tai muut vastaavat tahot, jotka puolestaan laatisivat keskushallinnolle raportin kehityksen arvioimiseksi.

| 35. | pitää hankkeiden tukemisen kannalta välttämättömänä, että Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja poliisi kehittävät EU-verkostoja — joiden toimintaan osallistuvat sellaisten alueiden poliisiyksiköt, jotka ovat toimivaltaisia ihmisten ja omaisuuden suojelemiseen liittyvissä kysymyksissä, tai terrorismintorjuntajoukkoja — ja joissa esitellään parhaita käytänteitä ja tarjotaan paikallistason toteutuksesta vastaaville tahoille ohjeistusta, tukea ja koulutusta. |
| --- | --- |

35.

pitää hankkeiden tukemisen kannalta välttämättömänä, että Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja poliisi kehittävät EU-verkostoja — joiden toimintaan osallistuvat sellaisten alueiden poliisiyksiköt, jotka ovat toimivaltaisia ihmisten ja omaisuuden suojelemiseen liittyvissä kysymyksissä, tai terrorismintorjuntajoukkoja — ja joissa esitellään parhaita käytänteitä ja tarjotaan paikallistason toteutuksesta vastaaville tahoille ohjeistusta, tukea ja koulutusta.

Kansalaisten osallistuminen ja johtajuus

| 36. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten johtorooli on jäsenvaltioissa terrorismistrategioiden ehkäisyn kannalta äärimmäisen tärkeä. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten johtorooli on jäsenvaltioissa terrorismistrategioiden ehkäisyn kannalta äärimmäisen tärkeä.

| 37. | suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset kasvattaisivat yhteisönsä valmiuksia vastustaa väkivaltaisia ääriliikkeitä vahvistamalla johtajuutta. Näin ollen komitea ehdottaa, että viranomaiset pyrkisivät:






  — | tuomaan yhteisiä arvoja esiin paikallisyhteisöissä tekemällä yhteistyötä paikallisten ryhmien, kumppanuustahojen ja johtajien kanssa yhteisön yhtenäisyyden lisäämiseksi |
| --- | --- | --- |

37.

suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset kasvattaisivat yhteisönsä valmiuksia vastustaa väkivaltaisia ääriliikkeitä vahvistamalla johtajuutta. Näin ollen komitea ehdottaa, että viranomaiset pyrkisivät:

—

tuomaan yhteisiä arvoja esiin paikallisyhteisöissä tekemällä yhteistyötä paikallisten ryhmien, kumppanuustahojen ja johtajien kanssa yhteisön yhtenäisyyden lisäämiseksi

| — | helpottamaan sellaisten epäkohtien torjumista tai tiedostamista ja käsittelyä, jotka voivat johtaa vieraantumiseen ja väkivaltaisiin ääriliikkeisiin hakeutumiseen |
| --- | --- |

—

helpottamaan sellaisten epäkohtien torjumista tai tiedostamista ja käsittelyä, jotka voivat johtaa vieraantumiseen ja väkivaltaisiin ääriliikkeisiin hakeutumiseen

| — | puuttumaan suvaitsemattomuusrikoksiin tehokkaasti tekemällä tiivistä yhteistyötä poliisin kanssa ja osallistumalla yhteisön tukihankkeisiin |
| --- | --- |

—

puuttumaan suvaitsemattomuusrikoksiin tehokkaasti tekemällä tiivistä yhteistyötä poliisin kanssa ja osallistumalla yhteisön tukihankkeisiin

| — | toimimaan yhteisön välittäjinä käynnissä olevissa turvallisuusoperaatioissa |
| --- | --- |

—

toimimaan yhteisön välittäjinä käynnissä olevissa turvallisuusoperaatioissa

| — | antamaan väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologian haastamiseen tähtääville paikallisille ryhmille ja järjestöille tukea ja ohjausta. |
| --- | --- |

—

antamaan väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologian haastamiseen tähtääville paikallisille ryhmille ja järjestöille tukea ja ohjausta.

| 38. | katsoo, että avoimuuden periaatetta noudattavat ja vastuulliset poliisivoimat ovat perustavan tärkeitä pyrittäessä lujittamaan luottamusta poliisin terrorisminvastaiseen toimintaan ja hankittaessa julkista tukea terrorisminvastaisille operaatioille sekä kansallisille ja paikallisille toimille, jotka tarjoavat vaihtoehdon väkivaltaisille ääriliikkeille. Näin ollen AK ehdottaa, että sekä jäsenvaltiot että sellaiset alueviranomaiset, joiden toimivaltaan kuuluu turvallisuus sekä ihmisten ja omaisuuden suojeleminen ja joilla on terrorisminvastaisia yksiköitä tai osastoja, pohtisivat tapoja vahvistaa poliisin vastuuvelvollisuutta paikallisesti ja hakisivat tarvittaessa tukea ja oppia eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä kumppaneiltaan. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että avoimuuden periaatetta noudattavat ja vastuulliset poliisivoimat ovat perustavan tärkeitä pyrittäessä lujittamaan luottamusta poliisin terrorisminvastaiseen toimintaan ja hankittaessa julkista tukea terrorisminvastaisille operaatioille sekä kansallisille ja paikallisille toimille, jotka tarjoavat vaihtoehdon väkivaltaisille ääriliikkeille. Näin ollen AK ehdottaa, että sekä jäsenvaltiot että sellaiset alueviranomaiset, joiden toimivaltaan kuuluu turvallisuus sekä ihmisten ja omaisuuden suojeleminen ja joilla on terrorisminvastaisia yksiköitä tai osastoja, pohtisivat tapoja vahvistaa poliisin vastuuvelvollisuutta paikallisesti ja hakisivat tarvittaessa tukea ja oppia eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä kumppaneiltaan.

| 39. | kehottaa komissiota ehdottamaan keinoja, joilla se voi auttaa jäsenvaltioita löytämään tapoja poliisin terrorisminvastaisen toiminnan valtavirtaistamiseksi kaikkiin poliisivoimiin ja helpottamaan tarvittaessa jäsenvaltioiden ja poliisivoimien välistä tiedonvaihtoa. |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ehdottamaan keinoja, joilla se voi auttaa jäsenvaltioita löytämään tapoja poliisin terrorisminvastaisen toiminnan valtavirtaistamiseksi kaikkiin poliisivoimiin ja helpottamaan tarvittaessa jäsenvaltioiden ja poliisivoimien välistä tiedonvaihtoa.

| 40. | totetaa, että poliisivoimien on tärkeää heijastaa palvelemansa väestön monimuotoisuutta, jotta voidaan lujittaa luottamusta ja mahdollistaa poliisin ja suuren yleisön välinen myönteinen viestintä. AK katsoo näin ollen, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi paikallistasolla käynnistettävä myönteisiä keskusteluja, jotka edistävät monimuotoisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia poliisitoiminnassa. |
| --- | --- |

40.

totetaa, että poliisivoimien on tärkeää heijastaa palvelemansa väestön monimuotoisuutta, jotta voidaan lujittaa luottamusta ja mahdollistaa poliisin ja suuren yleisön välinen myönteinen viestintä. AK katsoo näin ollen, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi paikallistasolla käynnistettävä myönteisiä keskusteluja, jotka edistävät monimuotoisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia poliisitoiminnassa.

Torjuntavalmius ja varautuminen ennalta arvaamattomiin tilanteisiin

| 41. | suhtautuu myönteisesti komission parhaillaan toteuttamaan kriisinhallintasuunnitelmien toiseen vertaisarviointiin. |
| --- | --- |

41.

suhtautuu myönteisesti komission parhaillaan toteuttamaan kriisinhallintasuunnitelmien toiseen vertaisarviointiin.

| 42. | kehottaa komissiota kuitenkin varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat arviointiin täysimääräisesti ja aktiivisesti. Lontoossa heinäkuussa 2005 tapahtuneita terrori-iskuja koskevasta raportista saatujen opetusten pohjalta olisi varmistettava, että valmiussuunnitelmien laadinnasta ja pelastuspalveluiden tarjonnasta vastaavien eri virastojen ja elinten vastuunjako ja komentosuhteet määritellään pikaisesti. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota kuitenkin varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat arviointiin täysimääräisesti ja aktiivisesti. Lontoossa heinäkuussa 2005 tapahtuneita terrori-iskuja koskevasta raportista saatujen opetusten pohjalta olisi varmistettava, että valmiussuunnitelmien laadinnasta ja pelastuspalveluiden tarjonnasta vastaavien eri virastojen ja elinten vastuunjako ja komentosuhteet määritellään pikaisesti.

| 43. | kannattaa painokkaasti terrori-iskujen uhreja tukevien järjestöjen verkostoitumista ja toteaa, että AK:lla voisi olla keskeinen rooli tietämyksen levittämisessä eri jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

43.

kannattaa painokkaasti terrori-iskujen uhreja tukevien järjestöjen verkostoitumista ja toteaa, että AK:lla voisi olla keskeinen rooli tietämyksen levittämisessä eri jäsenvaltioiden kesken.

| 44. | suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan tukea tutkimusta ja kehittää teknisiä ratkaisuja, joilla tuetaan poliisin toimintaa kansalaisten suojelemiseksi terrori-iskuilta kaikkialla unionissa. Lisäksi komitea kehottaa unionia tukemaan kaikkiin neljään pilariin liittyviä teknisiä ratkaisuja, joilla esimerkiksi hankaloitetaan ääriliikkeiden edustajien toimintaa internetissä. Tämä tarkoittaisi sitä, että kehittämistoimet eivät koskisi enää pelkästään lain valvontaa. AK kehottaakin jäsenvaltioita myöntämään tällaisiin kehityshankkeisiin riittävästi resursseja. |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan tukea tutkimusta ja kehittää teknisiä ratkaisuja, joilla tuetaan poliisin toimintaa kansalaisten suojelemiseksi terrori-iskuilta kaikkialla unionissa. Lisäksi komitea kehottaa unionia tukemaan kaikkiin neljään pilariin liittyviä teknisiä ratkaisuja, joilla esimerkiksi hankaloitetaan ääriliikkeiden edustajien toimintaa internetissä. Tämä tarkoittaisi sitä, että kehittämistoimet eivät koskisi enää pelkästään lain valvontaa. AK kehottaakin jäsenvaltioita myöntämään tällaisiin kehityshankkeisiin riittävästi resursseja.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan turvallisuusasioissa paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan mitoitettuja koordinointimekanismeja, jotta nämä voivat toimivaltansa puitteissa taata yleisen turvallisuuden säilyttämisen paikoissa, joissa liikkuu paljon ihmisiä. Erityisesti tämä koskee terrorismin torjumista kaupunkialueiden turvallisuussuunnitteluun liittyvien seikkojen avulla. |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan turvallisuusasioissa paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan mitoitettuja koordinointimekanismeja, jotta nämä voivat toimivaltansa puitteissa taata yleisen turvallisuuden säilyttämisen paikoissa, joissa liikkuu paljon ihmisiä. Erityisesti tämä koskee terrorismin torjumista kaupunkialueiden turvallisuussuunnitteluun liittyvien seikkojen avulla.

| 46. | kehottaa unionia varmistamaan, että kaikissa terrorismintorjuntatoimissa huomioidaan selkeästi tasa-arvo- ja ihmisarvokysymykset ja varmistetaan, että toimet eivät aiheuta missään ryhmässä sellaista kielteistä kokemusta, joka johtaisi vieraantumiseen ja ääriliikkeisiin hakeutumiseen. |
| --- | --- |

46.

kehottaa unionia varmistamaan, että kaikissa terrorismintorjuntatoimissa huomioidaan selkeästi tasa-arvo- ja ihmisarvokysymykset ja varmistetaan, että toimet eivät aiheuta missään ryhmässä sellaista kielteistä kokemusta, joka johtaisi vieraantumiseen ja ääriliikkeisiin hakeutumiseen.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tavaraliikennepaketti”

(2008/C 325/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että energiatehokkuutta on parannettava teknologisen innovoinnin sekä ympäristömyötäisten kuljetusvaihtoehtojen kehittämisen keinoin. Kuljetuksissa on ohjattava käyttämään kunkin kuljetuksen tarkoituksen kannalta ympäristömyötäisimpiä ja energiatehokkaimpia liikennemuotoja sisällyttämällä ulkoiset kustannukset hintoihin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että energiatehokkuutta on parannettava teknologisen innovoinnin sekä ympäristömyötäisten kuljetusvaihtoehtojen kehittämisen keinoin. Kuljetuksissa on ohjattava käyttämään kunkin kuljetuksen tarkoituksen kannalta ympäristömyötäisimpiä ja energiatehokkaimpia liikennemuotoja sisällyttämällä ulkoiset kustannukset hintoihin.

| — | katsoo, että EU:ssa olisi otettava käyttöön yhteinen rautatieliikenteen hallinnassa käytettävä kieli. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:ssa olisi otettava käyttöön yhteinen rautatieliikenteen hallinnassa käytettävä kieli.

| — | toteaa, että rautateiden tavaraliikenne käyttää pitkälti samoja raiteita kuin henkilöliikenne. Tämä voi toisinaan rajoittaa molempien liikennemuotojen kapasiteettia ja luotettavuutta paitsi tiheästi asutuilla seuduilla myös alueidenvälisessä liikenteessä. EU:n tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kartoittaa, missä tällaisia pullonkauloja on, ja pyrkiä niiden poistamiseen sekä hyödyntää mahdollisimman suuressa määrin nykyisiä ja tulevia rautatieinfrastruktuureja. Pitkällä aikavälillä EU:n ja jäsenvaltioiden on edistettävä erillisten rautatieverkkojen rakentamista tavara- ja henkilöliikenteelle edellyttäen, että maan vähyys ei ole tälle esteenä, erityisesti verkostojen vilkkaimmin liikennöidyissä osissa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että rautateiden tavaraliikenne käyttää pitkälti samoja raiteita kuin henkilöliikenne. Tämä voi toisinaan rajoittaa molempien liikennemuotojen kapasiteettia ja luotettavuutta paitsi tiheästi asutuilla seuduilla myös alueidenvälisessä liikenteessä. EU:n tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kartoittaa, missä tällaisia pullonkauloja on, ja pyrkiä niiden poistamiseen sekä hyödyntää mahdollisimman suuressa määrin nykyisiä ja tulevia rautatieinfrastruktuureja. Pitkällä aikavälillä EU:n ja jäsenvaltioiden on edistettävä erillisten rautatieverkkojen rakentamista tavara- ja henkilöliikenteelle edellyttäen, että maan vähyys ei ole tälle esteenä, erityisesti verkostojen vilkkaimmin liikennöidyissä osissa.

| — | katsoo, että kaupunkiliikennesuunnittelu, erityisesti tavaroiden toimitusjärjestelmien suunnittelu, edellyttää erityistä tukea kunnilta. Niiden tulisi järjestää jakelu kaupungeissa sekä ympäristön että talouden kannalta nykyistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kaupunkiliikennesuunnittelu, erityisesti tavaroiden toimitusjärjestelmien suunnittelu, edellyttää erityistä tukea kunnilta. Niiden tulisi järjestää jakelu kaupungeissa sekä ympäristön että talouden kannalta nykyistä tehokkaammin.

| — | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeässä roolissa kestävän tavaraliikennepolitiikan toteuttamisessa kehittämällä sisävesisatamia, multimodaaliset järjestelmät mukaan lukien. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeässä roolissa kestävän tavaraliikennepolitiikan toteuttamisessa kehittämällä sisävesisatamia, multimodaaliset järjestelmät mukaan lukien.

| — | katsoo, että yhteensopivuutta rautatie- ja meriliikennettä koskevien ratkaisujen välillä on parannettava, sillä eräillä alueilla ratkaisut eivät ole vielä tehokkaita. Komitea kannattaa sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt kehittävät logistisia ratkaisuja sisämaan alueilla luomalla logistisia kokonaisuuksia ja perustamalla kuivasatamia, sillä ne ovat keskeinen keino tavaroiden kokonaiskuljetusjärjestelmän parantamiseksi sekä kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sisämaan alueilla. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yhteensopivuutta rautatie- ja meriliikennettä koskevien ratkaisujen välillä on parannettava, sillä eräillä alueilla ratkaisut eivät ole vielä tehokkaita. Komitea kannattaa sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt kehittävät logistisia ratkaisuja sisämaan alueilla luomalla logistisia kokonaisuuksia ja perustamalla kuivasatamia, sillä ne ovat keskeinen keino tavaroiden kokonaiskuljetusjärjestelmän parantamiseksi sekä kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sisämaan alueilla.

| Esittelijä | : | José CORREIA (PPE, PT) Taviran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

José CORREIA (PPE, PT) Taviran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto — EU:n tavaraliikenteen asialista: tehokkaampaa, yhdennetympää ja kestävämpää tavaraliikennettä Eurooppaan

KOM(2007) 606 lopullinen

Komission tiedonanto — Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma

KOM(2007) 607 lopullinen

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko

KOM(2007) 608 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | Tavaraliikennettä käsittelevät komission tiedonannot ovat jatkoa vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa esitetyille poliittisille näkökohdille sekä sen väliarvioinnille, joka toteutettiin vuonna 2006. Kyseisen työskentelyn puitteissa järjestettiin 13 seminaaria ja konferenssia ja yli 30 muuta ulkopuolista tilaisuutta. Lisäksi saatiin lähes 160 kirjallista vastausta. Komissiolle lähettiin myös yli 500 ilmoitusta logistiikan pullonkauloista. |
| --- | --- |

1.

Tavaraliikennettä käsittelevät komission tiedonannot ovat jatkoa vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa esitetyille poliittisille näkökohdille sekä sen väliarvioinnille, joka toteutettiin vuonna 2006. Kyseisen työskentelyn puitteissa järjestettiin 13 seminaaria ja konferenssia ja yli 30 muuta ulkopuolista tilaisuutta. Lisäksi saatiin lähes 160 kirjallista vastausta. Komissiolle lähettiin myös yli 500 ilmoitusta logistiikan pullonkauloista.

| 2. | Valkoisen kirjan väliarvioinnissa otetaan huomioon vuoden 2001 jälkeen tapahtunut toimintaympäristön muutos, jolle on luonteenomaista tuotannon kiihtyvä globaalistuminen, energiansaannin epävarmuus, maapallon lämpenemisen jatkuminen sekä Euroopan unionin mantereenlaajuinen ulottuvuus Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisen jälkeen. Näiden muutosten valossa ehdotetaan liikennepolitiikan soveltamisalan ja välineiden laajentamista, jotta näihin uusiin haasteisiin voitaisiin vastata. Erityisesti korostetaan tarvetta parantaa eri liikennemuotojen tehokkuutta sekä yksinään käytettyinä että yhteistoiminnassa keskenään. |
| --- | --- |

2.

Valkoisen kirjan väliarvioinnissa otetaan huomioon vuoden 2001 jälkeen tapahtunut toimintaympäristön muutos, jolle on luonteenomaista tuotannon kiihtyvä globaalistuminen, energiansaannin epävarmuus, maapallon lämpenemisen jatkuminen sekä Euroopan unionin mantereenlaajuinen ulottuvuus Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisen jälkeen. Näiden muutosten valossa ehdotetaan liikennepolitiikan soveltamisalan ja välineiden laajentamista, jotta näihin uusiin haasteisiin voitaisiin vastata. Erityisesti korostetaan tarvetta parantaa eri liikennemuotojen tehokkuutta sekä yksinään käytettyinä että yhteistoiminnassa keskenään.

Poliittiset suositukset

| 3. | katsoo, että edellä mainituissa tutkimuksissa esiin tuodut suuntaviivat osoittavat selkeästi, että on ryhdyttävä muun muassa seuraaviin poliittisiin toimenpiteisiin:






  — | Vähennetään hiilidioksidipäästöjä, jotta edistettäisiin Kioton pöytäkirjan noudattamista. |
| --- | --- | --- |

3.

katsoo, että edellä mainituissa tutkimuksissa esiin tuodut suuntaviivat osoittavat selkeästi, että on ryhdyttävä muun muassa seuraaviin poliittisiin toimenpiteisiin:

—

Vähennetään hiilidioksidipäästöjä, jotta edistettäisiin Kioton pöytäkirjan noudattamista.

| — | Vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ottamalla vähitellen käyttöön uusiutuviin energialähteisiin perustuvia polttoaineita. |
| --- | --- |

—

Vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ottamalla vähitellen käyttöön uusiutuviin energialähteisiin perustuvia polttoaineita.

| — | AK katsoo, että energiatehokkuutta on parannettava teknologisen innovoinnin sekä ympäristömyötäisten kuljetusvaihtoehtojen kehittämisen keinoin. Tämä voidaan toteuttaa monella tavalla. Kuljetuksissa on ohjattava käyttämään kunkin kuljetuksen tarkoituksen kannalta ympäristömyötäisimpiä ja energiatehokkaimpia liikennemuotoja sisällyttämällä ulkoiset kustannukset hintoihin. |
| --- | --- |

—

AK katsoo, että energiatehokkuutta on parannettava teknologisen innovoinnin sekä ympäristömyötäisten kuljetusvaihtoehtojen kehittämisen keinoin. Tämä voidaan toteuttaa monella tavalla. Kuljetuksissa on ohjattava käyttämään kunkin kuljetuksen tarkoituksen kannalta ympäristömyötäisimpiä ja energiatehokkaimpia liikennemuotoja sisällyttämällä ulkoiset kustannukset hintoihin.

| — | Kiinnitetään EU:ssa erityistä huomiota vaarallisten aineiden kuljetukseen. Yhdenmukaistetaan maantiekuljetuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, jotta vältetään epäselvyydet, jotka johtuvat siitä, että ei ymmärretä kieltä, tai säännöksistä, joita muiden maiden liikenteenharjoittajien on vaikea ymmärtää. Tarkistetaan EU:ssa voimassa olevia vaarallisten aineiden merikuljetusten sääntöjä, jotka koskevat olosuhteita, joiden vallitessa tavarakuljetus ja henkilökuljetus on mahdollista yhdistää keskenään. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään EU:ssa erityistä huomiota vaarallisten aineiden kuljetukseen. Yhdenmukaistetaan maantiekuljetuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, jotta vältetään epäselvyydet, jotka johtuvat siitä, että ei ymmärretä kieltä, tai säännöksistä, joita muiden maiden liikenteenharjoittajien on vaikea ymmärtää. Tarkistetaan EU:ssa voimassa olevia vaarallisten aineiden merikuljetusten sääntöjä, jotka koskevat olosuhteita, joiden vallitessa tavarakuljetus ja henkilökuljetus on mahdollista yhdistää keskenään.

| — | Parannetaan rautatiejärjestelmien teknologiaa, jotta ne eivät menetä kilpailukykyään muihin kuljetusmuotoihin nähden. |
| --- | --- |

—

Parannetaan rautatiejärjestelmien teknologiaa, jotta ne eivät menetä kilpailukykyään muihin kuljetusmuotoihin nähden.

| — | Kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittavilla toimijoilla on paljon ongelmia, jotka liittyvät liikenteen järkevään ja tehokkaaseen harjoittamiseen. Yksi ongelmista on se, että rautateiden liikenteenohjaus tapahtuu kunkin jäsenvaltion omalla kielellä. Tämä hankaloittaa rautatieliikenteen harjoittamista oman maan rajojen ulkopuolella. Näin ollen AK katsoo, että EU:ssa olisi otettava käyttöön yhteinen rautatieliikenteen hallinnassa käytettävä kieli. Tällöin toimittaisiin samoin kuin lentoliikenteen hallinnassa, jossa käytetään yhteistä kansainvälistä kieltä. |
| --- | --- |

—

Kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittavilla toimijoilla on paljon ongelmia, jotka liittyvät liikenteen järkevään ja tehokkaaseen harjoittamiseen. Yksi ongelmista on se, että rautateiden liikenteenohjaus tapahtuu kunkin jäsenvaltion omalla kielellä. Tämä hankaloittaa rautatieliikenteen harjoittamista oman maan rajojen ulkopuolella. Näin ollen AK katsoo, että EU:ssa olisi otettava käyttöön yhteinen rautatieliikenteen hallinnassa käytettävä kieli. Tällöin toimittaisiin samoin kuin lentoliikenteen hallinnassa, jossa käytetään yhteistä kansainvälistä kieltä.

| — | Veturinkuljettajia koskevat koulutusvaatimukset, kuten myös turvallisuusnormit ja rahtia koskevat säännökset vaihtelevat jäsenvaltioittain. Kyseiset eroavuudet ovat ongelma kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittaville toimijoille, joten säännökset on yhdenmukaistettava EU:ssa. |
| --- | --- |

—

Veturinkuljettajia koskevat koulutusvaatimukset, kuten myös turvallisuusnormit ja rahtia koskevat säännökset vaihtelevat jäsenvaltioittain. Kyseiset eroavuudet ovat ongelma kansainvälistä rautatieliikennettä harjoittaville toimijoille, joten säännökset on yhdenmukaistettava EU:ssa.

| — | Edistetään tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kehittämällä ns. rahdin internetiä ja hyödyntämällä entistä paremmin satelliitti- ja radiotaajuusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

—

Edistetään tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kehittämällä ns. rahdin internetiä ja hyödyntämällä entistä paremmin satelliitti- ja radiotaajuusjärjestelmiä.

| — | Intermodaalisissa kuljetusketjuissa on mukana useita toimijoita. Tällöin voi olla epäselvää, kuka on vastuussa asiakkaasta, mikä puolestaan usein heikentää kuljetusten luotettavuutta, turvallisuutta ja laatua. EU:lla on tärkeä rooli liikennejärjestelmän selkeän rakenteen ja vastuunjaon kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

Intermodaalisissa kuljetusketjuissa on mukana useita toimijoita. Tällöin voi olla epäselvää, kuka on vastuussa asiakkaasta, mikä puolestaan usein heikentää kuljetusten luotettavuutta, turvallisuutta ja laatua. EU:lla on tärkeä rooli liikennejärjestelmän selkeän rakenteen ja vastuunjaon kehittämisessä.

| 4. | sekä:






  — | Vähennetään kansainvälisessä junaliikenteessä havaittuja rajaylityksiin liittyviä ongelmia teknisten kysymysten (eri raideleveys, erilaiset jännitejärjestelmät, liikkuvaa kalustoa koskevat erilaiset hyväksymiskriteerit jne.) ja hallinnollisten näkökohtien osalta. |
| --- | --- | --- |

4.

sekä:

—

Vähennetään kansainvälisessä junaliikenteessä havaittuja rajaylityksiin liittyviä ongelmia teknisten kysymysten (eri raideleveys, erilaiset jännitejärjestelmät, liikkuvaa kalustoa koskevat erilaiset hyväksymiskriteerit jne.) ja hallinnollisten näkökohtien osalta.

| — | Luodaan yksinomaan tavaroille suunnattu verkosto ja toteutetaan hanke pitkällä aikavälillä sen korkeat kustannukset huomioon ottaen ja laaditaan tarkka kustannus-hyötyanalyysi. |
| --- | --- |

—

Luodaan yksinomaan tavaroille suunnattu verkosto ja toteutetaan hanke pitkällä aikavälillä sen korkeat kustannukset huomioon ottaen ja laaditaan tarkka kustannus-hyötyanalyysi.

| — | Kehitetään ympäristöä säästäviä ns. vihreitä liikennekäytäviä niin, että ensisijaisena tavoitteena on kuljetusaikojen lyhentäminen ja palvelun laadun parantaminen. |
| --- | --- |

—

Kehitetään ympäristöä säästäviä ns. vihreitä liikennekäytäviä niin, että ensisijaisena tavoitteena on kuljetusaikojen lyhentäminen ja palvelun laadun parantaminen.

| — | Rautateiden tavaraliikenne käyttää erittäin pitkälti samoja raiteita kuin henkilöliikenne. Tämä voi toisinaan rajoittaa molempien liikennemuotojen kapasiteettia ja luotettavuutta paitsi tiheästi asutuilla seuduilla myös alueidenvälisessä liikenteessä. Tavara- ja matkustajaliikenne asetetaan usein vastakkain tavalla, joka ei edistä liikennejärjestelmien energiatehokkuuden ja ympäristömyötäisyyden kehittämistä. EU:n tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kartoittaa, missä tällaisia pullonkauloja on, ja pyrkiä niiden poistamiseen sekä hyödyntää mahdollisimman suuressa määrin nykyisiä ja tulevia rautatieinfrastruktuureja. Pitkällä aikavälillä EU:n ja jäsenvaltioiden on edistettävä erillisten rautatieverkkojen rakentamista tavara- ja henkilöliikenteelle edellyttäen, että maan vähyys ei ole tälle esteenä, erityisesti verkostojen vilkkaimmin liikennöidyissä osissa. |
| --- | --- |

—

Rautateiden tavaraliikenne käyttää erittäin pitkälti samoja raiteita kuin henkilöliikenne. Tämä voi toisinaan rajoittaa molempien liikennemuotojen kapasiteettia ja luotettavuutta paitsi tiheästi asutuilla seuduilla myös alueidenvälisessä liikenteessä. Tavara- ja matkustajaliikenne asetetaan usein vastakkain tavalla, joka ei edistä liikennejärjestelmien energiatehokkuuden ja ympäristömyötäisyyden kehittämistä. EU:n tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kartoittaa, missä tällaisia pullonkauloja on, ja pyrkiä niiden poistamiseen sekä hyödyntää mahdollisimman suuressa määrin nykyisiä ja tulevia rautatieinfrastruktuureja. Pitkällä aikavälillä EU:n ja jäsenvaltioiden on edistettävä erillisten rautatieverkkojen rakentamista tavara- ja henkilöliikenteelle edellyttäen, että maan vähyys ei ole tälle esteenä, erityisesti verkostojen vilkkaimmin liikennöidyissä osissa.

| — | Parannetaan intermodaalisuutta, jotta järjestelmien tehokkuudessa saavutettaisiin tosiasiallista edistymistä. |
| --- | --- |

—

Parannetaan intermodaalisuutta, jotta järjestelmien tehokkuudessa saavutettaisiin tosiasiallista edistymistä.

| — | Tutkitaan junien ja maantieajoneuvojen mittoja ja pituutta kuljetuskapasiteetin lisäämiseksi ympäristöä kunnioittaen. |
| --- | --- |

—

Tutkitaan junien ja maantieajoneuvojen mittoja ja pituutta kuljetuskapasiteetin lisäämiseksi ympäristöä kunnioittaen.

| 5. | ja lisäksi:






  — | Yksinkertaistetaan meriliikenteen tullikäytäntöjä etenkin Euroopan unionin satamien välillä. |
| --- | --- | --- |

5.

ja lisäksi:

—

Yksinkertaistetaan meriliikenteen tullikäytäntöjä etenkin Euroopan unionin satamien välillä.

| — | Otetaan käyttöön veturinkuljettajien eurooppalainen lupakirja, jotta ammattilaiset voisivat nykyistä helpommin toimia missä tahansa Euroopan unionin maassa sekä eri järjestelmien ja laitteiden parissa. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön veturinkuljettajien eurooppalainen lupakirja, jotta ammattilaiset voisivat nykyistä helpommin toimia missä tahansa Euroopan unionin maassa sekä eri järjestelmien ja laitteiden parissa.

| — | Taataan yhdenvertaisuus lain edessä, mikä on tärkeää, jotta varmistettaisiin tasavertaiset kilpailuedellytykset. EU:ssa sovellettavia sääntöjä on ajo- ja lepoaikoja koskevalla asetuksella yhdenmukaistettu siten, ettei kuljettajan kotimaalla ole merkitystä. Mahdollisuudet rangaista asetuksen sääntöjen rikkomisesta vaihtelevat kuitenkin sen mukaan, onko rikkomus tapahtunut siinä maassa, johon ajoneuvo on rekisteröity ja jossa kuljettajalla on kotipaikka, vai jossain muussa maassa. Komission ehdotus direktiiviksi rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla kattaa seuraavat rikkomukset: ylinopeus, rattijuopumus, turvavyön käytön laiminlyönti ja punaisen liikennevalon noudattamatta jättäminen. Ajo- ja lepoaikamääräysten rikkomisen tulisi myös kuulua liikennerikkomuksien valvontaa koskevan rajatylittävän yhteistyön piiriin. |
| --- | --- |

—

Taataan yhdenvertaisuus lain edessä, mikä on tärkeää, jotta varmistettaisiin tasavertaiset kilpailuedellytykset. EU:ssa sovellettavia sääntöjä on ajo- ja lepoaikoja koskevalla asetuksella yhdenmukaistettu siten, ettei kuljettajan kotimaalla ole merkitystä. Mahdollisuudet rangaista asetuksen sääntöjen rikkomisesta vaihtelevat kuitenkin sen mukaan, onko rikkomus tapahtunut siinä maassa, johon ajoneuvo on rekisteröity ja jossa kuljettajalla on kotipaikka, vai jossain muussa maassa. Komission ehdotus direktiiviksi rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla kattaa seuraavat rikkomukset: ylinopeus, rattijuopumus, turvavyön käytön laiminlyönti ja punaisen liikennevalon noudattamatta jättäminen. Ajo- ja lepoaikamääräysten rikkomisen tulisi myös kuulua liikennerikkomuksien valvontaa koskevan rajatylittävän yhteistyön piiriin.

| — | Noudatetaan täsmällisyyttä koskevia, erityisesti UIRR:n (International Union of Combined Road-Rail Transport Companies) määräysten mukaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan täsmällisyyttä koskevia, erityisesti UIRR:n (International Union of Combined Road-Rail Transport Companies) määräysten mukaisia sääntöjä.

| — | Säännöt, jotka koskevat veturinkuljettajien yöpymistä toisessa maassa, ovat epäedulliset syrjäisten jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajille näiden järjestäessä kansainvälisiä kaukokuljetuksia. Työlainsäädäntöä on näin ollen tarkistettava siten, että reunavaltioiden ja Keski-Euroopan valtioiden toimijoilla on samat mahdollisuudet harjoittaa kansainvälistä rautatieliikennettä. |
| --- | --- |

—

Säännöt, jotka koskevat veturinkuljettajien yöpymistä toisessa maassa, ovat epäedulliset syrjäisten jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajille näiden järjestäessä kansainvälisiä kaukokuljetuksia. Työlainsäädäntöä on näin ollen tarkistettava siten, että reunavaltioiden ja Keski-Euroopan valtioiden toimijoilla on samat mahdollisuudet harjoittaa kansainvälistä rautatieliikennettä.

| — | EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota maanteiden ja rautateiden tavaraliikenteeseen kohdistuvan rikollisuuden ja terrorismin uhan kasvuun. Jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä yhteistyötä on kehitettävä, ja EU:lla on tässä merkittävä rooli. Lisäksi tulee rakentaa uusia turvallisia lepoalueita erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon varrelle, mikä on tärkeä näkökohta turvallisuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota maanteiden ja rautateiden tavaraliikenteeseen kohdistuvan rikollisuuden ja terrorismin uhan kasvuun. Jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä yhteistyötä on kehitettävä, ja EU:lla on tässä merkittävä rooli. Lisäksi tulee rakentaa uusia turvallisia lepoalueita erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon varrelle, mikä on tärkeä näkökohta turvallisuuden lisäämiseksi.

| — | Estetään liikenteen pullonkaulat laatimalla entistä toimivampia reittejä. |
| --- | --- |

—

Estetään liikenteen pullonkaulat laatimalla entistä toimivampia reittejä.

| — | Parannetaan palvelua yleisesti ja otetaan alalla käyttöön parhaiden käytänteiden säännöstö käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan palvelua yleisesti ja otetaan alalla käyttöön parhaiden käytänteiden säännöstö käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi.

| — | On myös tärkeää, että EU kiinnittää huomiota rikollisuuteen, joka liittyy varsinkin maanteiden tavaraliikenteeseen. Monien lähteiden mukaan erityisesti tupakan ja alkoholin salakuljetus ja laiton myynti ei ole mitenkään harvinainen ilmiö liikenneväylien taukopaikoilla. Ongelman ratkaiseminen edellyttää EU:n käynnistämää ja koordinoimaa kansainvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

On myös tärkeää, että EU kiinnittää huomiota rikollisuuteen, joka liittyy varsinkin maanteiden tavaraliikenteeseen. Monien lähteiden mukaan erityisesti tupakan ja alkoholin salakuljetus ja laiton myynti ei ole mitenkään harvinainen ilmiö liikenneväylien taukopaikoilla. Ongelman ratkaiseminen edellyttää EU:n käynnistämää ja koordinoimaa kansainvälistä yhteistyötä.

| — | Vahvistetaan sisävesiliikenteen kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan sisävesiliikenteen kilpailuasemaa.

| — | Toteutetaan — yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa — tulevinakin aikoina toimintavarma vesiliikenne- ja satamaverkosto, joka perustuu kuljetusketjujen verkottumisen huomioivaan lähestymistapaan. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan — yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa — tulevinakin aikoina toimintavarma vesiliikenne- ja satamaverkosto, joka perustuu kuljetusketjujen verkottumisen huomioivaan lähestymistapaan.

| — | Edistetään innovointia sisävesiliikenteen alalla. |
| --- | --- |

—

Edistetään innovointia sisävesiliikenteen alalla.

| — | Panostetaan turvalliseen ja kestävään sisävesiliikenteeseen. |
| --- | --- |

—

Panostetaan turvalliseen ja kestävään sisävesiliikenteeseen.

Suhteet paikallis- ja alueviranomaisiin

| 6. | katsoo, että pitkällä aikavälillä on luotava rautatieliikenneinfrastruktuuri, joka on kapasiteetiltaan riittävä ja luotettava ja joka ei aseta tavaraliikennettä ristiriitaan muiden liikenteeseen liittyvien tavoitteiden eikä muiden yhteiskunnallisten intressien kanssa ja joka tarjoaa energiatehokkaat ja ympäristömyötäiset kuljetukset mahdollistavat olosuhteet. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että pitkällä aikavälillä on luotava rautatieliikenneinfrastruktuuri, joka on kapasiteetiltaan riittävä ja luotettava ja joka ei aseta tavaraliikennettä ristiriitaan muiden liikenteeseen liittyvien tavoitteiden eikä muiden yhteiskunnallisten intressien kanssa ja joka tarjoaa energiatehokkaat ja ympäristömyötäiset kuljetukset mahdollistavat olosuhteet.

| 7. | katsoo, että lyhyellä aikavälillä on ensisijaisesti yksilöitävä järjestelmän pullonkaulat ja kapasiteettiin liittyvät puutteet ja ratkaistava ne. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että lyhyellä aikavälillä on ensisijaisesti yksilöitävä järjestelmän pullonkaulat ja kapasiteettiin liittyvät puutteet ja ratkaistava ne.

| 8. | katsoo, että vaikka tavaraliikennettä tarkastellaan suurten valtakunnallisten ja kansainvälisten käytävien puitteissa, se ei koskaan suju ilman niiden kuntien ja alueviranomaisten myötävaikutusta, joiden alueiden läpi liikennereitit kulkevat. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että vaikka tavaraliikennettä tarkastellaan suurten valtakunnallisten ja kansainvälisten käytävien puitteissa, se ei koskaan suju ilman niiden kuntien ja alueviranomaisten myötävaikutusta, joiden alueiden läpi liikennereitit kulkevat.

| 9. | katsoo, että kaupunki- ja aluesuunnittelulla onkin tavaranjakelun kannalta suuri merkitys, jotta luotaisiin energiaa säästävä ja ympäristönmyötäinen tavarankuljetusvirta. Uuden liikennepolitiikan on näin ollen tukeuduttava kaikkiin toimijoihin, jotka voivat antaa hyödyllisen panoksen sen tehokkuuteen, sekä erityisesti niihin, jotka toimivat ruohonjuuritasolla ja voivat siksi ratkaista ongelmat paikallisesti. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kaupunki- ja aluesuunnittelulla onkin tavaranjakelun kannalta suuri merkitys, jotta luotaisiin energiaa säästävä ja ympäristönmyötäinen tavarankuljetusvirta. Uuden liikennepolitiikan on näin ollen tukeuduttava kaikkiin toimijoihin, jotka voivat antaa hyödyllisen panoksen sen tehokkuuteen, sekä erityisesti niihin, jotka toimivat ruohonjuuritasolla ja voivat siksi ratkaista ongelmat paikallisesti.

| 10. | katsoo, että taloudellista ja ympäristöä säästävää tavaraliikennettä voidaan erityisesti toteuttaa hyödyntämällä mahdollisimman paljon sisävesiliikennettä. Näin voidaan myös helpottaa satamien ja niiden sisämaayhteyksien ruuhkautumista. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että taloudellista ja ympäristöä säästävää tavaraliikennettä voidaan erityisesti toteuttaa hyödyntämällä mahdollisimman paljon sisävesiliikennettä. Näin voidaan myös helpottaa satamien ja niiden sisämaayhteyksien ruuhkautumista.

| 11. | toteaa, että terminaalit, järjestelyratapihat ja satamat ovat merkittävä osa intermodaalisen liikennejärjestelmän infrastruktuuria. Alue- ja paikallisviranomaisten tulee vastata niiden suunnittelusta ja sijoittamisesta. Kaupunkien on tärkeää huomioida nämä perusrakenteet kaupunkisuunnittelun aikaisessa vaiheessa, mikä puolestaan edellyttää, että EU:ssa ja kansallisella tasolla luodaan kaupunkisuunnittelulle pitkän aikavälin vakaat edellytykset. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että terminaalit, järjestelyratapihat ja satamat ovat merkittävä osa intermodaalisen liikennejärjestelmän infrastruktuuria. Alue- ja paikallisviranomaisten tulee vastata niiden suunnittelusta ja sijoittamisesta. Kaupunkien on tärkeää huomioida nämä perusrakenteet kaupunkisuunnittelun aikaisessa vaiheessa, mikä puolestaan edellyttää, että EU:ssa ja kansallisella tasolla luodaan kaupunkisuunnittelulle pitkän aikavälin vakaat edellytykset.

| 12. | katsoo, että koska EU:ssa liikenteessä olevista ajoneuvoista noin 40:tä prosenttia käytetään tavaroiden jakelu- tai palvelujen toimittamistehtävissä ja koska asiakkaiden enemmistö on kaupungeissa, on niihin näin syntyviä liikennevirtoja hallinnoitava. Tulisikin hahmotella kaupungeissa tapahtuvaan tavaraliikenteeseen liittyvien parhaiden käytänteiden levittämistä. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että koska EU:ssa liikenteessä olevista ajoneuvoista noin 40:tä prosenttia käytetään tavaroiden jakelu- tai palvelujen toimittamistehtävissä ja koska asiakkaiden enemmistö on kaupungeissa, on niihin näin syntyviä liikennevirtoja hallinnoitava. Tulisikin hahmotella kaupungeissa tapahtuvaan tavaraliikenteeseen liittyvien parhaiden käytänteiden levittämistä.

| 13. | toteaa, että useissa jäsenvaltioissa toimivat alueelliset tai suurkaupunkialueiden liikenneviranomaiset tarjoavat arvokasta tukea erilaisten toiveiden ja tulosten yhteensovittamisessa. AK korostaa, että tämän on tärkeää tapahtua toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että useissa jäsenvaltioissa toimivat alueelliset tai suurkaupunkialueiden liikenneviranomaiset tarjoavat arvokasta tukea erilaisten toiveiden ja tulosten yhteensovittamisessa. AK korostaa, että tämän on tärkeää tapahtua toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| 14. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävät valmiudet vuoropuheluun tavaroiden valmistajien ja vastaanottajien kanssa. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävät valmiudet vuoropuheluun tavaroiden valmistajien ja vastaanottajien kanssa.

| 15. | katsoo, että huomiota on kiinnitettävä erityisesti palvelujen ja tavaroiden jakeluun kaupungeissa, sillä kaupunkilogistiikan älykäs suunnittelu on niissä liikkuvuuden avaintekijä. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että huomiota on kiinnitettävä erityisesti palvelujen ja tavaroiden jakeluun kaupungeissa, sillä kaupunkilogistiikan älykäs suunnittelu on niissä liikkuvuuden avaintekijä.

| 16. | katsoo, että tulevaisuudessa terminaalien, logististen jakelukeskusten ja jopa kauppojen sijoittaminen edellyttää paikallisviranomaisten entistä tiiviimpää osallistumista. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että tulevaisuudessa terminaalien, logististen jakelukeskusten ja jopa kauppojen sijoittaminen edellyttää paikallisviranomaisten entistä tiiviimpää osallistumista.

| 17. | painottaa, että alueellisen tason logistiikka on uusi politiikan ala, joka kehittyy voimakkaasti tulevaisuudessa. Liikenteen solmukohtien hallinnoinnin hajauttaminen alueviranomaisille saa keskeisen merkityksen, ja suurten kansainvälisten käytävien määrittely jää jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että alueellisen tason logistiikka on uusi politiikan ala, joka kehittyy voimakkaasti tulevaisuudessa. Liikenteen solmukohtien hallinnoinnin hajauttaminen alueviranomaisille saa keskeisen merkityksen, ja suurten kansainvälisten käytävien määrittely jää jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 18. | katsoo, että kunnat voivat tarkoituksenmukaisen kaupunkipolitiikan avulla antaa merkittävää apua pyrittäessä nopeuttamaan rautatiekuljetuksia. Tämä apu on korvaamaton. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että kunnat voivat tarkoituksenmukaisen kaupunkipolitiikan avulla antaa merkittävää apua pyrittäessä nopeuttamaan rautatiekuljetuksia. Tämä apu on korvaamaton.

| 19. | katsoo, että rautateiden liitännäispalveluihin, etenkin terminaaleihin ja järjestelyratapihoihin, on rakennerahastojen puitteissa kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että rautateiden liitännäispalveluihin, etenkin terminaaleihin ja järjestelyratapihoihin, on rakennerahastojen puitteissa kiinnitettävä erityistä huomiota.

| 20. | katsoo, että kaupunkiliikennesuunnittelu, varsinkin tavaroiden toimitusjärjestelmien suunnittelu, edellyttää erityistä tukea kunnilta. Niiden tulisi järjestää jakelu kaupungeissa sekä ympäristön että talouden kannalta nykyistä tehokkaammin. Tätä varten on parannettava ajoneuvojen ekologista laatua ja lisättävä niiden täyttöastetta, jotta saman tavaramäärän toimittamiseen tarvitaan aiempaa vähemmän kuljetusmatkoja. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että kaupunkiliikennesuunnittelu, varsinkin tavaroiden toimitusjärjestelmien suunnittelu, edellyttää erityistä tukea kunnilta. Niiden tulisi järjestää jakelu kaupungeissa sekä ympäristön että talouden kannalta nykyistä tehokkaammin. Tätä varten on parannettava ajoneuvojen ekologista laatua ja lisättävä niiden täyttöastetta, jotta saman tavaramäärän toimittamiseen tarvitaan aiempaa vähemmän kuljetusmatkoja.

| 21. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeässä roolissa kestävän tavaraliikennepolitiikan toteuttamisessa kehittämällä sisävesisatamia ja vapauttamalla niiden potentiaalia, multimodaaliset järjestelmät mukaan lukien. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeässä roolissa kestävän tavaraliikennepolitiikan toteuttamisessa kehittämällä sisävesisatamia ja vapauttamalla niiden potentiaalia, multimodaaliset järjestelmät mukaan lukien.

| 22. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää vesiliikennettä aluesuunnittelun avulla, varsinkin valitessaan paikkoja, jotka varataan yritystoiminnalle. Vesiliikenteeseen suuntautuneisiin yrityksiin, vesiväyliin ja sisävesisatamiin on myös kiinnitettävä erityistä huomiota rakennerahastotoimissa. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää vesiliikennettä aluesuunnittelun avulla, varsinkin valitessaan paikkoja, jotka varataan yritystoiminnalle. Vesiliikenteeseen suuntautuneisiin yrityksiin, vesiväyliin ja sisävesisatamiin on myös kiinnitettävä erityistä huomiota rakennerahastotoimissa.

Päätelmät ja suositukset

| 23. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on yhä tärkeämpi rooli laadittaessa logistiikkastrategioita tehokasta ja tarkoituksenmukaista suunnittelua, infrastruktuuria ja koordinointia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on yhä tärkeämpi rooli laadittaessa logistiikkastrategioita tehokasta ja tarkoituksenmukaista suunnittelua, infrastruktuuria ja koordinointia silmällä pitäen.

| 24. | toteaa, että suuri osa tavaraliikennevirrasta kuormittaa Keski-Euroopan liikenneverkkoja, vaikka kuljetusten päätepiste ei olisikaan siellä. Keski-Euroopan liikenneverkkojen kapasiteettiongelmien vuoksi on erittäin tärkeää, että EU tukee sellaisten yhteyksien ja käytävien rakentamista, jotka eivät kuormita mainittuja verkkoja tai vähentävät niiden kuormitusta. Esimerkkinä tällaisista reiteistä voidaan mainita Pohjois-Euroopan itä-länsisuuntaiset liikennekäytävät, jotka lisäksi edistävät kyseisten alueiden kehitystä. Valmisteilla olevassa uudessa Itämeri-strategiassa korostetaan muun muassa toimivien liikenneverkkojen ja multimodaalisten ratkaisujen merkitystä kestävän ja kilpailukykyisen aluekehityksen kannalta. On erittäin tärkeää, että EU osoittaa jatkossakin varoja tällaisiin hankkeisiin esimerkiksi rakennerahastojen tai alakohtaisten toimintaohjelmien välityksellä. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että suuri osa tavaraliikennevirrasta kuormittaa Keski-Euroopan liikenneverkkoja, vaikka kuljetusten päätepiste ei olisikaan siellä. Keski-Euroopan liikenneverkkojen kapasiteettiongelmien vuoksi on erittäin tärkeää, että EU tukee sellaisten yhteyksien ja käytävien rakentamista, jotka eivät kuormita mainittuja verkkoja tai vähentävät niiden kuormitusta. Esimerkkinä tällaisista reiteistä voidaan mainita Pohjois-Euroopan itä-länsisuuntaiset liikennekäytävät, jotka lisäksi edistävät kyseisten alueiden kehitystä. Valmisteilla olevassa uudessa Itämeri-strategiassa korostetaan muun muassa toimivien liikenneverkkojen ja multimodaalisten ratkaisujen merkitystä kestävän ja kilpailukykyisen aluekehityksen kannalta. On erittäin tärkeää, että EU osoittaa jatkossakin varoja tällaisiin hankkeisiin esimerkiksi rakennerahastojen tai alakohtaisten toimintaohjelmien välityksellä.

| 25. | toteaa meriteitse tapahtuvan tavaraliikenteen olevan erittäin tärkeää raaka-aineita tuottavien alueiden kannalta. Tuotantoteollisuus on riippuvainen siitä, että kuljetukset toimivat luotettavasti vuoden ympäri. Talvimerenkulun toiminnan kannalta on tärkeää, että jäänmurtaminen on ensisijainen ala ja se sisällytetään Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin. |
| --- | --- |

25.

toteaa meriteitse tapahtuvan tavaraliikenteen olevan erittäin tärkeää raaka-aineita tuottavien alueiden kannalta. Tuotantoteollisuus on riippuvainen siitä, että kuljetukset toimivat luotettavasti vuoden ympäri. Talvimerenkulun toiminnan kannalta on tärkeää, että jäänmurtaminen on ensisijainen ala ja se sisällytetään Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin.

| 26. | katsoo, että EU:lla tulee olla kokonaisvaltainen näkemys infrastruktuurisuunnittelusta niin EU:ssa kuin EU:n ja sen naapurimaiden ja -alueiden välillä. EU:n tavaraliikennepaketti on näin ollen koottava siten, että se sopii yhteen unionin jo aiemmin määrittelemien ja hyväksymien liikenne- ja infrastruktuurikarttojen kanssa. Tällaisia karttoja ovat esimerkiksi Euroopan laajuiset liikenneverkot sekä valtioiden välisten liikennekäytävien kartta (map of transnational transport corridor). |
| --- | --- |

26.

katsoo, että EU:lla tulee olla kokonaisvaltainen näkemys infrastruktuurisuunnittelusta niin EU:ssa kuin EU:n ja sen naapurimaiden ja -alueiden välillä. EU:n tavaraliikennepaketti on näin ollen koottava siten, että se sopii yhteen unionin jo aiemmin määrittelemien ja hyväksymien liikenne- ja infrastruktuurikarttojen kanssa. Tällaisia karttoja ovat esimerkiksi Euroopan laajuiset liikenneverkot sekä valtioiden välisten liikennekäytävien kartta (map of transnational transport corridor).

| 27. | muistuttaa, että viime vuosina monet alueet ovat kehittäneet kyseisenlaisia strategioita saadakseen käsityksen liikennemääristä lähitulevaisuudessa ja tehdäkseen siitä tarvittavat päätelmät. Tämä edellyttää yhä tiiviimpää logistiikkahankkeiden rajatylittävää ja valtioiden välistä koordinointia Euroopassa. Yksi esimerkki edellä mainitusta suuntauksesta on Euroopan kemianteollisuusalueiden verkoston käynnistämä Keski-Euroopan kemianteollisuuden logistiikka-aloite, jossa tähdätään kemianteollisuuden tuotantokeskusten yleisen toimintaympäristön parantamiseen Keski- ja Itä-Euroopassa pitkällä aikavälillä koordinoidun strategian avulla. Toinen esimerkki on hanke rautatiekäytävän (EU4SeaRail) rakentamiseksi Itämeren, Pohjanmeren, Välimeren ja Mustanmeren välille. Muita tärkeitä esimerkkejä EU:n pohjoisosien liikennekäytävistä ovat Perämeren liikennekäytävä ja Pohjoisakseli. Alueilla on lisäksi ollut merkittävä rooli sellaisten logististen alueiden kehittämisessä, jotka mahdollistavat liikennemuotojen täydentävyyden ja vaihdon muodosta toiseen etenkin tavaraliikenteessä sekä kunkin liikennemuodon käytön optimoinnin. Yksi esimerkki tästä on logistinen kokonaisuus PLAZA Aragoniassa sekä sen kytkennät muihin logistisiin kokonaisuuksiin, kuten Eurocentreen Toulousessa, tai Iberian niemimaan eri satamat. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että viime vuosina monet alueet ovat kehittäneet kyseisenlaisia strategioita saadakseen käsityksen liikennemääristä lähitulevaisuudessa ja tehdäkseen siitä tarvittavat päätelmät. Tämä edellyttää yhä tiiviimpää logistiikkahankkeiden rajatylittävää ja valtioiden välistä koordinointia Euroopassa. Yksi esimerkki edellä mainitusta suuntauksesta on Euroopan kemianteollisuusalueiden verkoston käynnistämä Keski-Euroopan kemianteollisuuden logistiikka-aloite, jossa tähdätään kemianteollisuuden tuotantokeskusten yleisen toimintaympäristön parantamiseen Keski- ja Itä-Euroopassa pitkällä aikavälillä koordinoidun strategian avulla. Toinen esimerkki on hanke rautatiekäytävän (EU4SeaRail) rakentamiseksi Itämeren, Pohjanmeren, Välimeren ja Mustanmeren välille. Muita tärkeitä esimerkkejä EU:n pohjoisosien liikennekäytävistä ovat Perämeren liikennekäytävä ja Pohjoisakseli. Alueilla on lisäksi ollut merkittävä rooli sellaisten logististen alueiden kehittämisessä, jotka mahdollistavat liikennemuotojen täydentävyyden ja vaihdon muodosta toiseen etenkin tavaraliikenteessä sekä kunkin liikennemuodon käytön optimoinnin. Yksi esimerkki tästä on logistinen kokonaisuus PLAZA Aragoniassa sekä sen kytkennät muihin logistisiin kokonaisuuksiin, kuten Eurocentreen Toulousessa, tai Iberian niemimaan eri satamat.

| 28. | katsoo, että tehokkaat kuljetukset Euroopan maiden välillä voivat edistää merkittävästi talouskasvua. Siksi komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon tässä lausunnossa esitetyt huomiot valmisteltaessa TEN-direktiivien tulevaa, vuosina 2009–2010 toteutettavaa tarkistamista tukemalla ensin kiireellisesti sellaisten hankkeiden toteuttamista, jotka on jo hyväksytty ja sisällytetty kyseiseen verkkoon ensisijaisina, etenkin kun kyse on osuuksista, jotka vaikeuttavat erityisesti tehokasta tavaraliikennettä, kuten rajat ylittävät tai vuoristoalueita ylittävät osuudet. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että tehokkaat kuljetukset Euroopan maiden välillä voivat edistää merkittävästi talouskasvua. Siksi komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon tässä lausunnossa esitetyt huomiot valmisteltaessa TEN-direktiivien tulevaa, vuosina 2009–2010 toteutettavaa tarkistamista tukemalla ensin kiireellisesti sellaisten hankkeiden toteuttamista, jotka on jo hyväksytty ja sisällytetty kyseiseen verkkoon ensisijaisina, etenkin kun kyse on osuuksista, jotka vaikeuttavat erityisesti tehokasta tavaraliikennettä, kuten rajat ylittävät tai vuoristoalueita ylittävät osuudet.

Lisäksi on aiheellista painottaa, että alueiden komitea

| 29. | on tyytyväinen tähänastisiin — etenkin puheenjohtajavaltio Suomen ja puheenjohtajavaltio Saksan toteuttamiin — toimiin tarkasteltavina olevien asiakokonaisuuksien edistämiseksi. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen tähänastisiin — etenkin puheenjohtajavaltio Suomen ja puheenjohtajavaltio Saksan toteuttamiin — toimiin tarkasteltavina olevien asiakokonaisuuksien edistämiseksi.

| 30. | antaa yleisesti ottaen puoltavan lausuntonsa rautatieliikennepaketin muodostavissa tiedonannoissa esitetystä analyysistä ja niissä suositelluista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

30.

antaa yleisesti ottaen puoltavan lausuntonsa rautatieliikennepaketin muodostavissa tiedonannoissa esitetystä analyysistä ja niissä suositelluista toimenpiteistä.

| 31. | kehottaa kuitenkin ottamaan huomioon kysymykset, jotka liittyvät asianmukaiseen koordinointiin alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, kuten edellisessä kohdassa tuodaan esiin. |
| --- | --- |

31.

kehottaa kuitenkin ottamaan huomioon kysymykset, jotka liittyvät asianmukaiseen koordinointiin alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, kuten edellisessä kohdassa tuodaan esiin.

| 32. | on tietoinen siitä, että uusi tehokas tavaraliikennepolitiikka edellyttää kaikkien kuntien ja aluehallintojen toimivaa yhteistyötä. Komitea kehottaakin luomaan niihin hyvät suhteet, mihin se osallistuu parhaansa mukaan. |
| --- | --- |

32.

on tietoinen siitä, että uusi tehokas tavaraliikennepolitiikka edellyttää kaikkien kuntien ja aluehallintojen toimivaa yhteistyötä. Komitea kehottaakin luomaan niihin hyvät suhteet, mihin se osallistuu parhaansa mukaan.

| 33. | suosittaa ryhtymään lisätoimiin kaikkien poliittisten päättäjien saattamiseksi tietoisiksi edellä esiin tuoduista ongelmista. On otettava huomioon tämän alan huomattava vaikutus BKT:hen sekä nykyisen tilanteen suorat ja epäsuorat vaikutukset talouteen sekä yhteiskuntaan yleisesti. |
| --- | --- |

33.

suosittaa ryhtymään lisätoimiin kaikkien poliittisten päättäjien saattamiseksi tietoisiksi edellä esiin tuoduista ongelmista. On otettava huomioon tämän alan huomattava vaikutus BKT:hen sekä nykyisen tilanteen suorat ja epäsuorat vaikutukset talouteen sekä yhteiskuntaan yleisesti.

| 34. | ei pidä aiheellisena direktiivin 96/53/EY tarkistamista. On säilytettävä tarkoituksenmukainen suuntaus etsimällä entistä ympäristömyötäisempiä ratkaisuja — toisin sanoen entistä enemmän junia eikä välttämättä enempää rekka-autoja. |
| --- | --- |

34.

ei pidä aiheellisena direktiivin 96/53/EY tarkistamista. On säilytettävä tarkoituksenmukainen suuntaus etsimällä entistä ympäristömyötäisempiä ratkaisuja — toisin sanoen entistä enemmän junia eikä välttämättä enempää rekka-autoja.

| 35. | toteaa, että merkittävä osa kuljetettavista tavaroista päätyy suurille kaupunkialueille. Kaupunkien ja alueiden tavaranjakelun suunnittelulla on näin ollen huomattavasti merkitystä tavaraliikennevirran energiatehokkuuden ja ympäristömyötäisyyden kannalta. Järjestelyratapihojen sijainti suhteessa muuhun tavaraliikenneverkkoon on siten erittäin merkityksellinen tekijä, minkä vuoksi alue- ja paikallistason toimien ja liikennelogistiikkaan liittyvän EU:n kokonaispolitiikan on sovittava hyvin yhteen. Komitea katsoo, että tavaraliikennepolitiikka on sovitettava yhteen kaupunkiliikennettä koskevan toimintasuunnitelman kanssa. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että merkittävä osa kuljetettavista tavaroista päätyy suurille kaupunkialueille. Kaupunkien ja alueiden tavaranjakelun suunnittelulla on näin ollen huomattavasti merkitystä tavaraliikennevirran energiatehokkuuden ja ympäristömyötäisyyden kannalta. Järjestelyratapihojen sijainti suhteessa muuhun tavaraliikenneverkkoon on siten erittäin merkityksellinen tekijä, minkä vuoksi alue- ja paikallistason toimien ja liikennelogistiikkaan liittyvän EU:n kokonaispolitiikan on sovittava hyvin yhteen. Komitea katsoo, että tavaraliikennepolitiikka on sovitettava yhteen kaupunkiliikennettä koskevan toimintasuunnitelman kanssa.

| 36. | pitää innovointia biopolttoainealalla entistä tärkeämpänä, kun otetaan huomioon energian kustannukset, mutta muistuttaa, että tässä yhteydessä on huomioitava maatalouden yleinen globaali tasapaino, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota voimistamaan alan tutkimusta. |
| --- | --- |

36.

pitää innovointia biopolttoainealalla entistä tärkeämpänä, kun otetaan huomioon energian kustannukset, mutta muistuttaa, että tässä yhteydessä on huomioitava maatalouden yleinen globaali tasapaino, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota voimistamaan alan tutkimusta.

| 37. | kannattaa kaikkien rautatiekuljetusten vapauttamista, jonka on kuitenkin perustuttava sellaisiin koordinointisääntöihin, joissa otetaan huomioon yleinen etu. |
| --- | --- |

37.

kannattaa kaikkien rautatiekuljetusten vapauttamista, jonka on kuitenkin perustuttava sellaisiin koordinointisääntöihin, joissa otetaan huomioon yleinen etu.

| 38. | pitää toivottavana, että erityisesti tavaraliikenteen suuntaviivojen osalta voitaisiin edetä mahdollisimman pitkälle. |
| --- | --- |

38.

pitää toivottavana, että erityisesti tavaraliikenteen suuntaviivojen osalta voitaisiin edetä mahdollisimman pitkälle.

| 39. | katsoo, että liikenneverkkojen on oltava entistä enemmän osa logistiikkapolitiikkoja, joiden muotoutumiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat, ja että maaliikenneterminaalien käsitettä on kehitettävä ottamalla huomioon ilmeiset ympäristökysymykset. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että liikenneverkkojen on oltava entistä enemmän osa logistiikkapolitiikkoja, joiden muotoutumiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat, ja että maaliikenneterminaalien käsitettä on kehitettävä ottamalla huomioon ilmeiset ympäristökysymykset.

| 40. | katsoo, että yhteensopivuutta rautatie- ja meriliikennettä koskevien ratkaisujen välillä on parannettava, sillä eräillä alueilla ratkaisut eivät ole vielä tehokkaita. Komitea kannattaa sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt kehittävät logistisia ratkaisuja sisämaan alueilla luomalla logistisia kokonaisuuksia ja perustamalla kuivasatamia, sillä ne ovat keskeinen keino tavaroiden kokonaiskuljetusjärjestelmän parantamiseksi sekä kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sisämaan alueilla. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että yhteensopivuutta rautatie- ja meriliikennettä koskevien ratkaisujen välillä on parannettava, sillä eräillä alueilla ratkaisut eivät ole vielä tehokkaita. Komitea kannattaa sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt kehittävät logistisia ratkaisuja sisämaan alueilla luomalla logistisia kokonaisuuksia ja perustamalla kuivasatamia, sillä ne ovat keskeinen keino tavaroiden kokonaiskuljetusjärjestelmän parantamiseksi sekä kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sisämaan alueilla.

| 41. | painottaa tarvetta yhdenmukaistaa tulevaisuudessa tekniset ratkaisut ja standardit niin, että junaliikenteeltä poistetaan pikimmiten nykyiset esteet, jotka johtuvat erilaisista sähköjärjestelmistä ja erilaisesta raideleveydestä. |
| --- | --- |

41.

painottaa tarvetta yhdenmukaistaa tulevaisuudessa tekniset ratkaisut ja standardit niin, että junaliikenteeltä poistetaan pikimmiten nykyiset esteet, jotka johtuvat erilaisista sähköjärjestelmistä ja erilaisesta raideleveydestä.

| 42. | on vakuuttunut siitä, että Kioton pöytäkirjalla ja sen seurauksilla liikennepolitiikkoihin on erittäin näkyviä vaikutuksia tavaraliikenteen logistiikkaan. |
| --- | --- |

42.

on vakuuttunut siitä, että Kioton pöytäkirjalla ja sen seurauksilla liikennepolitiikkoihin on erittäin näkyviä vaikutuksia tavaraliikenteen logistiikkaan.

| 43. | pitää ihanteellisena sitä, että tulevaisuudessa on mahdollista matkustaa nopeasti koko Euroopan halki junilla, jotka kulkevat Lissabonista kaikkialle Välimeren ja Itämeren alueelle sekä Euroopan unionin uusille ulkorajoille. |
| --- | --- |

43.

pitää ihanteellisena sitä, että tulevaisuudessa on mahdollista matkustaa nopeasti koko Euroopan halki junilla, jotka kulkevat Lissabonista kaikkialle Välimeren ja Itämeren alueelle sekä Euroopan unionin uusille ulkorajoille.

| 44. | ehdottaa, että toteutetaan aiempaa yksityiskohtaisempia tutkimuksia, jotta yksilöitäisiin infrastruktuuriin ja nykyisiin säännöksiin liittyvät pullonkaulat ja ryhdyttäisiin toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Komitea katsoo, että jotta kyseisten ongelmien yksilöimisessä ja ratkaisujen löytämisessä edettäisiin nopeammin, on suositeltavaa, että logistiikkaan ja intermodaalisuuteen erikoistuneiden keskusten välille luodaan tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtamiseen tähtääviä verkostoja paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

44.

ehdottaa, että toteutetaan aiempaa yksityiskohtaisempia tutkimuksia, jotta yksilöitäisiin infrastruktuuriin ja nykyisiin säännöksiin liittyvät pullonkaulat ja ryhdyttäisiin toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Komitea katsoo, että jotta kyseisten ongelmien yksilöimisessä ja ratkaisujen löytämisessä edettäisiin nopeammin, on suositeltavaa, että logistiikkaan ja intermodaalisuuteen erikoistuneiden keskusten välille luodaan tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtamiseen tähtääviä verkostoja paikallis- ja aluetasolla.

| 45. | katsoo, että on laadittava pitkän aikavälin strategioita ja toimintasuunnitelmia Euroopan liikennekäytävien laajentamiseksi. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että on laadittava pitkän aikavälin strategioita ja toimintasuunnitelmia Euroopan liikennekäytävien laajentamiseksi.

| 46. | kannattaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasapuoliset kilpailuolosuhteet jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

46.

kannattaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasapuoliset kilpailuolosuhteet jäsenvaltioiden välillä.

| 47. | kannattaa sääntöjen ja sääntelyn yhdenmukaistamista ja yksinkertaistamista etenkin, kun kyse on mitta- ja painonormeista, lastin kiinnittämistä ja osapuolten vastuuta koskevista turvallisuussäännöistä, yhdenvertaisuudesta lain edessä riippumatta liikenteenharjoittajan asuinpaikasta, liikenteen valvonnassa käytettävästä yhteisestä kielestä sekä tuonnista EU:n ulkopuolisista maista. |
| --- | --- |

47.

kannattaa sääntöjen ja sääntelyn yhdenmukaistamista ja yksinkertaistamista etenkin, kun kyse on mitta- ja painonormeista, lastin kiinnittämistä ja osapuolten vastuuta koskevista turvallisuussäännöistä, yhdenvertaisuudesta lain edessä riippumatta liikenteenharjoittajan asuinpaikasta, liikenteen valvonnassa käytettävästä yhteisestä kielestä sekä tuonnista EU:n ulkopuolisista maista.

| 48. | katsoo, että hallinnolliset esteet on ratkaistava lisäämällä mahdollisuuksien mukaan asiakirjojen toimittamista sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että hallinnolliset esteet on ratkaistava lisäämällä mahdollisuuksien mukaan asiakirjojen toimittamista sähköisessä muodossa.

| 49. | suosittaa lisäämään liikenteen tehokkuutta kehittämällä ja hyödyntämällä kunkin liikennemuodon kapasiteettia sekä kehittämällä ja tukemalla intermodaalisuutta. |
| --- | --- |

49.

suosittaa lisäämään liikenteen tehokkuutta kehittämällä ja hyödyntämällä kunkin liikennemuodon kapasiteettia sekä kehittämällä ja tukemalla intermodaalisuutta.

| 50. | suosittaa tehostamaan liikennejärjestelmää ja kehittämään siinä tarkoituksessa nykyistä paremman logistiikkapolitiikan satamia ja terminaaleja varten. |
| --- | --- |

50.

suosittaa tehostamaan liikennejärjestelmää ja kehittämään siinä tarkoituksessa nykyistä paremman logistiikkapolitiikan satamia ja terminaaleja varten.

| 51. | katsoo, että internetissä on oltava saatavilla tietoa satamien kunnosta ja paikallisista ominaispiirteistä. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että internetissä on oltava saatavilla tietoa satamien kunnosta ja paikallisista ominaispiirteistä.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/12

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uusiutuvien energialähteiden edistäminen”

(2008/C 325/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että koska uusiutuvia energialähteitä tuetaan, fossiilisten polttoaineiden sekä ydinvoiman tuotannolle ja käytölle tarjottavat tuet tulisi johdonmukaisuuden vuoksi vähitellen lakkauttaa (poikkeuksena fossiilisia polttoaineita käyttävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten mahdollinen tukeminen julkisen kaukolämpöhuollon yhteydessä). Poikkeuksena on pidettävä myös tapauksia, joissa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla vähennetään fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

—

toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että koska uusiutuvia energialähteitä tuetaan, fossiilisten polttoaineiden sekä ydinvoiman tuotannolle ja käytölle tarjottavat tuet tulisi johdonmukaisuuden vuoksi vähitellen lakkauttaa (poikkeuksena fossiilisia polttoaineita käyttävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten mahdollinen tukeminen julkisen kaukolämpöhuollon yhteydessä). Poikkeuksena on pidettävä myös tapauksia, joissa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla vähennetään fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä.

| — | suosittelee huolehtimaan mahdollisimman hyvästä koordinoinnista alan tärkeimpien eurooppalaisten säädösten välillä. Näitä ovat direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta, direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista, energiamarkkinoiden vapauttamista koskeva kolmas paketti sekä energiaa ja ilmastoa koskevan paketin eri osiot ja niistä erityisesti uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi. |
| --- | --- |

—

suosittelee huolehtimaan mahdollisimman hyvästä koordinoinnista alan tärkeimpien eurooppalaisten säädösten välillä. Näitä ovat direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta, direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista, energiamarkkinoiden vapauttamista koskeva kolmas paketti sekä energiaa ja ilmastoa koskevan paketin eri osiot ja niistä erityisesti uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi.

| — | kehottaa komissiota muuttamaan 4 artiklaa niin, että siinä velvoitetaan ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan, sekä ottamaan tämän tekijän asianmukaisesti huomioon kansallisia toimintasuunnitelmia arvioidessaan. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota muuttamaan 4 artiklaa niin, että siinä velvoitetaan ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan, sekä ottamaan tämän tekijän asianmukaisesti huomioon kansallisia toimintasuunnitelmia arvioidessaan.

| — | toteaa, että 10 prosentin tavoitteen asettaminen liikenteen biopolttoaineille ei aikaansaa tavoiteltua positiivista vaikutusta muutoin kuin siinä tapauksessa, että biopolttoaine tuotetaan sellaisista raaka-aineista, joiden hyödyntäminen ei järkytä ympäristön luonnollista tasapainoa, ei vaaranna elintarvikehuoltoa eikä horjuta markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että 10 prosentin tavoitteen asettaminen liikenteen biopolttoaineille ei aikaansaa tavoiteltua positiivista vaikutusta muutoin kuin siinä tapauksessa, että biopolttoaine tuotetaan sellaisista raaka-aineista, joiden hyödyntäminen ei järkytä ympäristön luonnollista tasapainoa, ei vaaranna elintarvikehuoltoa eikä horjuta markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa.

| Esittelijä | : | Paula BAKER (UK, ALDE), Basingstoken ja Deanen kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Paula BAKER (UK, ALDE), Basingstoken ja Deanen kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä

(KOM(2008) 19 lopullinen)

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | pitää direktiiviä uusiutuvista energialähteistä tervetulleena, sillä se katsoo, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla energiantuotannolla voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, parantaa energiansaannin varmuutta, edistää teknologian kehittämistä, lisätä työllisyysmahdollisuuksia sekä edistää osaltaan aluekehitystä. |
| --- | --- |

1.

pitää direktiiviä uusiutuvista energialähteistä tervetulleena, sillä se katsoo, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla energiantuotannolla voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, parantaa energiansaannin varmuutta, edistää teknologian kehittämistä, lisätä työllisyysmahdollisuuksia sekä edistää osaltaan aluekehitystä.

| 2. | korostaa, että direktiivin tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset luovat strategisen liittoutuman alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan omaksumiseksi uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisessä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että direktiivin tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset luovat strategisen liittoutuman alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan omaksumiseksi uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisessä.

| 3. | kiirehtii lainsäädännöllisiä puitteita, joilla varmistetaan investointipäätösten edellyttämä pitkän aikavälin vakaus, jotta nykyisin saatavilla olevia monenlaisia eri tekniikoita hyödyntävistä innovatiivisista hankkeista uusiutuvien energialähteiden alalla voisi tulla kilpailukykyisiä tavanomaisiin teknologioihin nähden. |
| --- | --- |

3.

kiirehtii lainsäädännöllisiä puitteita, joilla varmistetaan investointipäätösten edellyttämä pitkän aikavälin vakaus, jotta nykyisin saatavilla olevia monenlaisia eri tekniikoita hyödyntävistä innovatiivisista hankkeista uusiutuvien energialähteiden alalla voisi tulla kilpailukykyisiä tavanomaisiin teknologioihin nähden.

| 4. | on tyytyväinen, että uusiutuville energialähteille on asetettu sitovat tavoitteet. Komitea painottaa kuitenkin sitä, että pikaisen täytäntöönpanon ja lopullisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi myös ehdotetun direktiivin liitteessä I olevassa B kohdassa määriteltyjen välitavoitteiden tulisi olla sitovia. Komitea kehottaa lisäksi paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan keskusteluihin jäsenvaltioiden kanssa kansallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa varmistaakseen, että välitavoitteet otetaan niissä asianmukaisesti huomioon ja että niissä määritellään paikallistasolla käyttöön otettavat toimintavälineet. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen, että uusiutuville energialähteille on asetettu sitovat tavoitteet. Komitea painottaa kuitenkin sitä, että pikaisen täytäntöönpanon ja lopullisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi myös ehdotetun direktiivin liitteessä I olevassa B kohdassa määriteltyjen välitavoitteiden tulisi olla sitovia. Komitea kehottaa lisäksi paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan keskusteluihin jäsenvaltioiden kanssa kansallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa varmistaakseen, että välitavoitteet otetaan niissä asianmukaisesti huomioon ja että niissä määritellään paikallistasolla käyttöön otettavat toimintavälineet.

| 5. | kannattaa ehdottomasti komission ehdotusta siitä, että jäsenvaltiot kehittäisivät sähköverkkoinfrastruktuuria niin, että siinä otetaan huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö ja annetaan sille ensisijainen pääsy verkkoon. Komitea kuitenkin painottaa, että verkkoon pääsyn hinnan, joka perustuu joko syöttötariffiin tai johonkin muuhun kriteeriin, on oltava oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen. |
| --- | --- |

5.

kannattaa ehdottomasti komission ehdotusta siitä, että jäsenvaltiot kehittäisivät sähköverkkoinfrastruktuuria niin, että siinä otetaan huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö ja annetaan sille ensisijainen pääsy verkkoon. Komitea kuitenkin painottaa, että verkkoon pääsyn hinnan, joka perustuu joko syöttötariffiin tai johonkin muuhun kriteeriin, on oltava oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen.

| 6. | painottaa niin ikään verkkoinfrastruktuurin merkitystä uusiutuvista energialähteistä tuotetulle kaasulle ja lämmölle sekä hukkalämmölle ja toteaa, että näin tuotetulle energialle on annettava pääsy kulloiseenkin verkkoinfrastruktuuriin kohtuullisin ehdoin. |
| --- | --- |

6.

painottaa niin ikään verkkoinfrastruktuurin merkitystä uusiutuvista energialähteistä tuotetulle kaasulle ja lämmölle sekä hukkalämmölle ja toteaa, että näin tuotetulle energialle on annettava pääsy kulloiseenkin verkkoinfrastruktuuriin kohtuullisin ehdoin.

| 7. | katsoo, että siirtoverkko-operaattoreiden olisi ryhdyttävä asianmukaisiin sopeuttamistoimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön pääsy verkkoon. Niiden olisi myös vastattava tästä aiheutuvista kustannuksista, eikä kustannuksia tulisi siirtää kaikkien energiankuluttajien maksettaviksi. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että siirtoverkko-operaattoreiden olisi ryhdyttävä asianmukaisiin sopeuttamistoimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön pääsy verkkoon. Niiden olisi myös vastattava tästä aiheutuvista kustannuksista, eikä kustannuksia tulisi siirtää kaikkien energiankuluttajien maksettaviksi.

| 8. | kannattaa Euroopan komissiota sen kehottaessa jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisia tukemaan politiikkoja, joilla edistetään matalaenergia- ja passiivitalojen rakentamista. Vaikka kyseiset politiikat edellyttävät erillistä käsittelyä, ne ovat välttämättömiä, tärkeitä ja olennaisia uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea suosittaa, että ehdotettuun uusiutuvista energialähteistä annettavaan direktiiviin sisältyvät asiaa koskevat säännökset otetaan asianmukaisesti huomioon rakennusten energiatehokkuusdirektiivin seuraavan tarkistuksen yhteydessä. Komitea suosittelee yleisesti ottaen huolehtimaan mahdollisimman hyvästä koordinoinnista alan tärkeimpien eurooppalaisten säädösten välillä. Näitä ovat direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta, direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista, energiamarkkinoiden vapauttamista koskeva kolmas paketti sekä energiaa ja ilmastoa koskevan paketin eri osiot ja niistä erityisesti uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi. Uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin voimaan saattamiseen on kiinnitettävä runsaasti huomiota nimenomaan sitovien maakohtaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

8.

kannattaa Euroopan komissiota sen kehottaessa jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisia tukemaan politiikkoja, joilla edistetään matalaenergia- ja passiivitalojen rakentamista. Vaikka kyseiset politiikat edellyttävät erillistä käsittelyä, ne ovat välttämättömiä, tärkeitä ja olennaisia uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea suosittaa, että ehdotettuun uusiutuvista energialähteistä annettavaan direktiiviin sisältyvät asiaa koskevat säännökset otetaan asianmukaisesti huomioon rakennusten energiatehokkuusdirektiivin seuraavan tarkistuksen yhteydessä. Komitea suosittelee yleisesti ottaen huolehtimaan mahdollisimman hyvästä koordinoinnista alan tärkeimpien eurooppalaisten säädösten välillä. Näitä ovat direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta, direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista, energiamarkkinoiden vapauttamista koskeva kolmas paketti sekä energiaa ja ilmastoa koskevan paketin eri osiot ja niistä erityisesti uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi. Uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin voimaan saattamiseen on kiinnitettävä runsaasti huomiota nimenomaan sitovien maakohtaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli

| 9. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on asiaan liittyvää kokemusta ja tarvittavaa asiantuntemusta vaikuttaa energiainfrastruktuuriin ja -politiikkoihin alueillaan. Useat Euroopan alueet ovat jo osoittaneet sitoutuneensa poliittisesti uusiutuvien energialähteiden edistämiseen alueillaan, asettaneet alaa koskevat konkreettiset tavoitteet ja pyrkivät aktiivisesti saavuttamaan ne. Ne vaikuttavat jo energiainfrastruktuuriin ja -politiikkoihin osallistuessaan aluesuunnitteluun ja aluekehitykseen sekä vaikuttaessaan yksittäisten kansalaisten toimiin ja monissa tapauksissa ne ovat edistäneet uusiutuvien energialähteiden (aurinko, maalämpö, biomassa, vesi ja tuuli) innovatiivisia sovelluksia rakennuksissa, liikenteessä ja muilla aloilla. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on asiaan liittyvää kokemusta ja tarvittavaa asiantuntemusta vaikuttaa energiainfrastruktuuriin ja -politiikkoihin alueillaan. Useat Euroopan alueet ovat jo osoittaneet sitoutuneensa poliittisesti uusiutuvien energialähteiden edistämiseen alueillaan, asettaneet alaa koskevat konkreettiset tavoitteet ja pyrkivät aktiivisesti saavuttamaan ne. Ne vaikuttavat jo energiainfrastruktuuriin ja -politiikkoihin osallistuessaan aluesuunnitteluun ja aluekehitykseen sekä vaikuttaessaan yksittäisten kansalaisten toimiin ja monissa tapauksissa ne ovat edistäneet uusiutuvien energialähteiden (aurinko, maalämpö, biomassa, vesi ja tuuli) innovatiivisia sovelluksia rakennuksissa, liikenteessä ja muilla aloilla.

| 10. | toteaa, että siirtyminen uusiutumattomista energialähteistä uusiutuviin energialähteisiin merkitsee, että suhteellisen pienimuotoinen paikallinen energiantuotanto lisääntyy, mikä myös vähentää sähkönsiirrosta pitkillä välimatkoilla aiheutuvaa hävikkiä. Tämä koskee kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia ja vaikuttaa niiden toimiin. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että siirtyminen uusiutumattomista energialähteistä uusiutuviin energialähteisiin merkitsee, että suhteellisen pienimuotoinen paikallinen energiantuotanto lisääntyy, mikä myös vähentää sähkönsiirrosta pitkillä välimatkoilla aiheutuvaa hävikkiä. Tämä koskee kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia ja vaikuttaa niiden toimiin.

| 11. | toteaa, että toimiin, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää direktiivin tavoitteita, kuuluvat muun muassa seuraavat:






  — | aluesuunnittelu (antamalla suunnittelua ja kehittämistä koskevia selkeitä määräyksiä sekä sääntelijän että kannustajan roolissa) |
| --- | --- | --- |

11.

toteaa, että toimiin, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää direktiivin tavoitteita, kuuluvat muun muassa seuraavat:

—

aluesuunnittelu (antamalla suunnittelua ja kehittämistä koskevia selkeitä määräyksiä sekä sääntelijän että kannustajan roolissa)

| — | julkisen maan ja omaisuuden hallinta ja hallinnointi (katuvalaistus, asuminen, liikenne sekä julkiset ja toimistorakennukset, sidonnaisajoneuvot) |
| --- | --- |

—

julkisen maan ja omaisuuden hallinta ja hallinnointi (katuvalaistus, asuminen, liikenne sekä julkiset ja toimistorakennukset, sidonnaisajoneuvot)

| — | kestävien liikennepalveluiden tarjoaminen ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen määritteleminen (esimerkiksi vuokrattavat polkupyörät ja sähköautot) |
| --- | --- |

—

kestävien liikennepalveluiden tarjoaminen ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen määritteleminen (esimerkiksi vuokrattavat polkupyörät ja sähköautot)

| — | kaukolämpö- ja kaukokylmäverkon tarjoaminen yksityisasuntoihin ja merkittäviin julkisiin rakennuksiin (uimahallit, koulut, kunnan tai alueen julkiset tilat jne.) |
| --- | --- |

—

kaukolämpö- ja kaukokylmäverkon tarjoaminen yksityisasuntoihin ja merkittäviin julkisiin rakennuksiin (uimahallit, koulut, kunnan tai alueen julkiset tilat jne.)

| — | aluekehitys |
| --- | --- |

—

aluekehitys

| — | toimenpiteet uusiutuvien energialähteiden alalla toimivien yritysten avustamiseksi, tuet ja luotonsaanti mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

toimenpiteet uusiutuvien energialähteiden alalla toimivien yritysten avustamiseksi, tuet ja luotonsaanti mukaan luettuina

| — | tuet ja luotonsaannin helpottaminen yksityistalouksille, julkisille elimille ja yrityksille uusiutuvien energiamuotojen käyttöönottamiseksi |
| --- | --- |

—

tuet ja luotonsaannin helpottaminen yksityistalouksille, julkisille elimille ja yrityksille uusiutuvien energiamuotojen käyttöönottamiseksi

| — | viestintä kansalaisten kanssa |
| --- | --- |

—

viestintä kansalaisten kanssa

| — | tietojen ja koulutuksen tarjoaminen (kansalaisille, rakentajille, laitteiden asentajille ja korjaajille sekä pk-yrityksille tukimahdollisuuksista) |
| --- | --- |

—

tietojen ja koulutuksen tarjoaminen (kansalaisille, rakentajille, laitteiden asentajille ja korjaajille sekä pk-yrityksille tukimahdollisuuksista)

| — | etenkin energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevan energia-alan tutkimuksen, kehityksen ja teknologisen innovoinnin edistäminen. |
| --- | --- |

—

etenkin energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevan energia-alan tutkimuksen, kehityksen ja teknologisen innovoinnin edistäminen.

| 12. | kehottaa komissiota torjumaan paine vaatia kutakin jäsenvaltiota perustamaan yksi keskitetty hallintoelin käsittelemään uusiutuvaa energiaa käyttävien uusien tuotantolaitosten lupahakemukset sekä niitä koskevat tukiasiat. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota torjumaan paine vaatia kutakin jäsenvaltiota perustamaan yksi keskitetty hallintoelin käsittelemään uusiutuvaa energiaa käyttävien uusien tuotantolaitosten lupahakemukset sekä niitä koskevat tukiasiat.

| 13. | suhtautuu varauksella siihen, että julkisiin rakennuksiin sovelletaan takautuvasti ylimääräisiä energiastandardeja. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu varauksella siihen, että julkisiin rakennuksiin sovelletaan takautuvasti ylimääräisiä energiastandardeja.

| 14. | palauttaa edelleen mieliin energiatehokkuutta koskevista kansallisista toimintasuunnitelmista saadut kokemukset ja kehottaa komissiota myöntämään kaikki mahdolliset resurssit (myös henkilöresurssit) sekä ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin (myös ryhtyminen oikeustoimiin ja turvautuminen taloudellisten seuraamusten langettamiseen) sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat asetetussa määräajassa laadukkaat kansalliset toimintasuunnitelmat, joiden avulla voidaan saavuttaa direktiivissä asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

14.

palauttaa edelleen mieliin energiatehokkuutta koskevista kansallisista toimintasuunnitelmista saadut kokemukset ja kehottaa komissiota myöntämään kaikki mahdolliset resurssit (myös henkilöresurssit) sekä ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin (myös ryhtyminen oikeustoimiin ja turvautuminen taloudellisten seuraamusten langettamiseen) sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat asetetussa määräajassa laadukkaat kansalliset toimintasuunnitelmat, joiden avulla voidaan saavuttaa direktiivissä asetetut tavoitteet.

| 15. | huomauttaa, että lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset valvovat huomattavia määrärahoja, jotka on tarkoitettu energiaa kuluttavien tuotteiden ja palveluiden julkisiin hankintoihin. Komitea korostaa, että käynnistettäessä siirtymäprosessia kohti Eurooppaa, jossa uusiutuvilla energialähteillä on nykyistä huomattavasti keskeisempi asema, on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia määrittelyssä, innovoinnissa ja neuvotteluissa uusiutuvan energia-alan kanssa. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset valvovat huomattavia määrärahoja, jotka on tarkoitettu energiaa kuluttavien tuotteiden ja palveluiden julkisiin hankintoihin. Komitea korostaa, että käynnistettäessä siirtymäprosessia kohti Eurooppaa, jossa uusiutuvilla energialähteillä on nykyistä huomattavasti keskeisempi asema, on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia määrittelyssä, innovoinnissa ja neuvotteluissa uusiutuvan energia-alan kanssa.

| 16. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten toimet energian kokonaiskysynnän vähentämiseksi energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden avulla edistävät osaltaan merkittävällä tavalla uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten toimet energian kokonaiskysynnän vähentämiseksi energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden avulla edistävät osaltaan merkittävällä tavalla uusiutuvista energialähteistä annettavan direktiivin tavoitteiden saavuttamista.

Kansalliset toimintasuunnitelmat

| 17. | katsoo, että monet kansallisiin toimintasuunnitelmiin sisällytettävistä toimista tulevat paikallis- ja alueviranomaisten toteutettaviksi (ks. esimerkiksi 12 artikla). Paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo toteuttaneet mittavia toimia, ja tätä kokemusta olisi hyödynnettävä täysimääräisesti kansallisten toimintasuunnitelmien laadinnassa, täytäntöönpanossa ja seurannassa. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että monet kansallisiin toimintasuunnitelmiin sisällytettävistä toimista tulevat paikallis- ja alueviranomaisten toteutettaviksi (ks. esimerkiksi 12 artikla). Paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo toteuttaneet mittavia toimia, ja tätä kokemusta olisi hyödynnettävä täysimääräisesti kansallisten toimintasuunnitelmien laadinnassa, täytäntöönpanossa ja seurannassa.

| 18. | kehottaa siksi komissiota muuttamaan 4 artiklaa niin, että siinä velvoitetaan ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan, sekä ottamaan tämän tekijän asianmukaisesti huomioon kansallisia toimintasuunnitelmia arvioidessaan. |
| --- | --- |

18.

kehottaa siksi komissiota muuttamaan 4 artiklaa niin, että siinä velvoitetaan ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan, sekä ottamaan tämän tekijän asianmukaisesti huomioon kansallisia toimintasuunnitelmia arvioidessaan.

| 19. | palauttaa mieliin energiatehokkuutta koskevista kansallisista toimintasuunnitelmista saadut kokemukset ja kehottaa komissiota julkaisemaan ajoissa suuntaviivat kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseksi, toimintasuunnitelmamalli mukaan lukien. Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun on selkeästi yksi valmisteluprosessin tärkeimpiä näkökohtia kaikissa malleissa, yleissuunnitelmissa tai muissa Euroopan komission julkaisemissa, kansallisia toimintasuunnitelmia koskevissa muunlaisissa suosituksissa. |
| --- | --- |

19.

palauttaa mieliin energiatehokkuutta koskevista kansallisista toimintasuunnitelmista saadut kokemukset ja kehottaa komissiota julkaisemaan ajoissa suuntaviivat kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseksi, toimintasuunnitelmamalli mukaan lukien. Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun on selkeästi yksi valmisteluprosessin tärkeimpiä näkökohtia kaikissa malleissa, yleissuunnitelmissa tai muissa Euroopan komission julkaisemissa, kansallisia toimintasuunnitelmia koskevissa muunlaisissa suosituksissa.

Tukitoimenpiteet

| 20. | kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin kannustaakseen hyödyntämään uusiutuvan energian tukijärjestelmiä, joista voidaan mainita rakennerahastot, mahdollisuus saada Euroopan investointipankin lainoja, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan (CIP) liittyvä Euroopan älykäs energiahuolto -ohjelma, erilaiset seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaiset ohjelmat ja aloitteet sekä komission tiedonannossaan aiheesta ”Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma” (KOM(2007) 723 lopullinen) esittämät suunnitelmat. |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin kannustaakseen hyödyntämään uusiutuvan energian tukijärjestelmiä, joista voidaan mainita rakennerahastot, mahdollisuus saada Euroopan investointipankin lainoja, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan (CIP) liittyvä Euroopan älykäs energiahuolto -ohjelma, erilaiset seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaiset ohjelmat ja aloitteet sekä komission tiedonannossaan aiheesta ”Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma” (KOM(2007) 723 lopullinen) esittämät suunnitelmat.

| 21. | toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että koska uusiutuvia energialähteitä tuetaan, fossiilisten polttoaineiden sekä ydinvoiman tuotannolle ja käytölle tarjottavat tuet tulisi johdonmukaisuuden vuoksi vähitellen lakkauttaa (poikkeuksena fossiilisia polttoaineita käyttävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten mahdollinen tukeminen julkisen kaukolämpöhuollon yhteydessä). Poikkeuksena on pidettävä myös tapauksia, joissa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla vähennetään fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

21.

toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että koska uusiutuvia energialähteitä tuetaan, fossiilisten polttoaineiden sekä ydinvoiman tuotannolle ja käytölle tarjottavat tuet tulisi johdonmukaisuuden vuoksi vähitellen lakkauttaa (poikkeuksena fossiilisia polttoaineita käyttävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten mahdollinen tukeminen julkisen kaukolämpöhuollon yhteydessä). Poikkeuksena on pidettävä myös tapauksia, joissa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin avulla vähennetään fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä.

| 22. | toivoo, että komissio myöntää esimerkiksi tuulesta, aalloista, vuorovedestä ja merivirroista saatavan puhtaan ja uusiutuvan merienergian merkityksen ja huolehtii siitä, että riittävästi tukea on saatavilla kyseisen energian hyödyntämiseen tähtäävän tutkimuksen ja kehityksen kannustamiseksi. Komitea muistuttaa, että kansalliset ja alueelliset tukiohjelmat, jotka tarjoavat kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen tilanteeseen soveltuvia ratkaisuja, ovat osoittautuneet tehokkaiksi uusiutuvien energialähteiden edistämisessä. Vaikka on toivottavaa, että unionin tasolta saadaan lisätukea, kansallisten ja alueellisten tukiohjelmien tulee olla edelleenkin pääasiallisia edistämisvälineitä. Tukiohjelmien ehtojen ja edellytysten kaikenlaista unionitason standardointia on vältettävä. |
| --- | --- |

22.

toivoo, että komissio myöntää esimerkiksi tuulesta, aalloista, vuorovedestä ja merivirroista saatavan puhtaan ja uusiutuvan merienergian merkityksen ja huolehtii siitä, että riittävästi tukea on saatavilla kyseisen energian hyödyntämiseen tähtäävän tutkimuksen ja kehityksen kannustamiseksi. Komitea muistuttaa, että kansalliset ja alueelliset tukiohjelmat, jotka tarjoavat kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen tilanteeseen soveltuvia ratkaisuja, ovat osoittautuneet tehokkaiksi uusiutuvien energialähteiden edistämisessä. Vaikka on toivottavaa, että unionin tasolta saadaan lisätukea, kansallisten ja alueellisten tukiohjelmien tulee olla edelleenkin pääasiallisia edistämisvälineitä. Tukiohjelmien ehtojen ja edellytysten kaikenlaista unionitason standardointia on vältettävä.

Alkuperätakuu

| 23. | panee merkille, että komission ehdotus EU:n laajuisen alkuperätakuujärjestelmän käyttöönottamiseksi, jotta taattaisiin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sekä lämmitys- ja jäähdytysenergian alkuperä, on sopusoinnussa maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittamisesta laaditun alueiden komitean lausunnon (1) kanssa, jossa kehotetaan ottamaan käyttöön ”vihreän” energian sertifikaatti. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että komission ehdotus EU:n laajuisen alkuperätakuujärjestelmän käyttöönottamiseksi, jotta taattaisiin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sekä lämmitys- ja jäähdytysenergian alkuperä, on sopusoinnussa maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittamisesta laaditun alueiden komitean lausunnon (1) kanssa, jossa kehotetaan ottamaan käyttöön ”vihreän” energian sertifikaatti.

| 24. | pitää alkuperätakuiden soveltamista kauppaan ja kirjanpitoon liian monimutkaisena ja ehdottaa, että komissio miettisi sitä uudelleen ja selkiyttäisi sitä, jotta voitaisiin varmistaa entistä paremmin järjestelmän avoimuus ja oikeusvarmuus. Komitea ehdottaa myös, että komissio varmistaisi samalla, ettei alkuperätakuiden vaihto- ja kauppajärjestelmä vaaranna kansallisten ja alueellisten tukiohjelmien täytäntöönpanoa ja tehoa, sekä harkitsisi erillistä sertifikaattia vapaaehtoiseen kauppaan. |
| --- | --- |

24.

pitää alkuperätakuiden soveltamista kauppaan ja kirjanpitoon liian monimutkaisena ja ehdottaa, että komissio miettisi sitä uudelleen ja selkiyttäisi sitä, jotta voitaisiin varmistaa entistä paremmin järjestelmän avoimuus ja oikeusvarmuus. Komitea ehdottaa myös, että komissio varmistaisi samalla, ettei alkuperätakuiden vaihto- ja kauppajärjestelmä vaaranna kansallisten ja alueellisten tukiohjelmien täytäntöönpanoa ja tehoa, sekä harkitsisi erillistä sertifikaattia vapaaehtoiseen kauppaan.

| 25. | katsoo, että mikrotuotannon aikaansaama panos on otettava huomioon, jotta kyseinen osatekijä saisi kunkin jäsenvaltion kokonaisenergiapaketissa asianmukaisen tunnustuksen ja tuen. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että mikrotuotannon aikaansaama panos on otettava huomioon, jotta kyseinen osatekijä saisi kunkin jäsenvaltion kokonaisenergiapaketissa asianmukaisen tunnustuksen ja tuen.

Tiedottaminen ja koulutus

| 26. | toteaa, että energian tuottaminen, jakelu ja kulutus muuttuvat nopeasti, ja katsoo, että muutoksen nopeus kiihtyy tulevina vuosina. Siksi tietoa ja koulutusta on tarjottava laajalti, jotta energiatuotteiden tuottajilla, asentajilla ja kuluttajilla olisi asianmukainen käsitys uusista teknologioista ja jotta muutokset tapahtuisivat tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että energian tuottaminen, jakelu ja kulutus muuttuvat nopeasti, ja katsoo, että muutoksen nopeus kiihtyy tulevina vuosina. Siksi tietoa ja koulutusta on tarjottava laajalti, jotta energiatuotteiden tuottajilla, asentajilla ja kuluttajilla olisi asianmukainen käsitys uusista teknologioista ja jotta muutokset tapahtuisivat tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti.

| 27. | kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisten tiedottamis-, ohjeistus- ja akkreditointijärjestelyiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

27.

kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisten tiedottamis-, ohjeistus- ja akkreditointijärjestelyiden toteuttamisesta.

| 28. | tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, ja yhä enemmän kansalaiset kääntyvät niiden puoleen täydentääkseen nykyisin saatavilla olevia tietoja. Paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat myös suoraan uusien rakennusten valvonnan ja normien suunnittelua koskevan ohjeistuksen täytäntöönpanoon. Siksi komitea kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat täysipainoisesti tiedottamisen, valistamistoimien, ohjeistuksen ja koulutusjärjestelyiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

28.

tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, ja yhä enemmän kansalaiset kääntyvät niiden puoleen täydentääkseen nykyisin saatavilla olevia tietoja. Paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat myös suoraan uusien rakennusten valvonnan ja normien suunnittelua koskevan ohjeistuksen täytäntöönpanoon. Siksi komitea kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat täysipainoisesti tiedottamisen, valistamistoimien, ohjeistuksen ja koulutusjärjestelyiden kehittämiseen ja toteuttamiseen.

Biopolttoaineet

| 29. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat edistäneet biopolttoaineiden käyttöä esimerkiksi huolehtimalla käytettyjen ruokaöljyjen keräämisestä, jotta niistä valmistettaisiin biopolttoainetta kunnan ajoneuvoissa käytettäväksi, sekä tuottamalla biokaasua viemärilietteestä tai muista biojätteistä edellä mainittuun tarkoitukseen. Lisäksi ne ovat valmistaneet paikallisesti hallinnoiduista metsistä ja jätepuusta peräisin olevasta biomassasta puupellettejä, joita käytetään pääasiassa lämmitykseen mutta myös lämmön ja sähkön yhteistuotannon yhteydessä. Myös Euroopan eri alueilla käynnistettyjä toimia biopolttoaineverkostojen luomiseksi on vahvistettava. Kyseisillä rakenteilla on tarkoitus koordinoida biopolttoaineiden tuotantoa ja kulutusta alueellisella tasolla. Tämä voi edistää alueiden talouden kehitystä, mikäli biopolttoaineiden tuotanto on kestävää eli siinä otetaan huomioon kaikki talous-, ympäristö- ja sosiaalinäkökohdat. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat edistäneet biopolttoaineiden käyttöä esimerkiksi huolehtimalla käytettyjen ruokaöljyjen keräämisestä, jotta niistä valmistettaisiin biopolttoainetta kunnan ajoneuvoissa käytettäväksi, sekä tuottamalla biokaasua viemärilietteestä tai muista biojätteistä edellä mainittuun tarkoitukseen. Lisäksi ne ovat valmistaneet paikallisesti hallinnoiduista metsistä ja jätepuusta peräisin olevasta biomassasta puupellettejä, joita käytetään pääasiassa lämmitykseen mutta myös lämmön ja sähkön yhteistuotannon yhteydessä. Myös Euroopan eri alueilla käynnistettyjä toimia biopolttoaineverkostojen luomiseksi on vahvistettava. Kyseisillä rakenteilla on tarkoitus koordinoida biopolttoaineiden tuotantoa ja kulutusta alueellisella tasolla. Tämä voi edistää alueiden talouden kehitystä, mikäli biopolttoaineiden tuotanto on kestävää eli siinä otetaan huomioon kaikki talous-, ympäristö- ja sosiaalinäkökohdat.

| 30. | katsoo, että uusiutuvan energian käytölle liikenteessä asetettu 10 prosentin tavoite voidaan parhaiten saavuttaa lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetutulla sähköllä kulkevien ajoneuvojen käyttöä. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että uusiutuvan energian käytölle liikenteessä asetettu 10 prosentin tavoite voidaan parhaiten saavuttaa lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetutulla sähköllä kulkevien ajoneuvojen käyttöä.

| 31. | katsoo, että jätteistä, sivutuotteista ja tähteistä valmistetuilla biopolttoaineilla on periaatteessa kaksi ilmastonmuutokseen liittyvää etua, sillä ne vähentävät liikenteen päästöjä ja pienentävät jätevirran volyymia. Niiden hyödyntäminen merkitsee näin ollen biomassan muodostamien niukkojen resurssien taloudellista käyttöä. Kyseiset polttoaineet eivät myöskään kilpaile elintarviketuotannon kanssa. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että jätteistä, sivutuotteista ja tähteistä valmistetuilla biopolttoaineilla on periaatteessa kaksi ilmastonmuutokseen liittyvää etua, sillä ne vähentävät liikenteen päästöjä ja pienentävät jätevirran volyymia. Niiden hyödyntäminen merkitsee näin ollen biomassan muodostamien niukkojen resurssien taloudellista käyttöä. Kyseiset polttoaineet eivät myöskään kilpaile elintarviketuotannon kanssa.

| 32. | toteaa, ettei biopolttoaineiden käytön lisääminen liikenteessä saa aikaan tavoiteltua positiivista vaikutusta muutoin kuin siinä tapauksessa, että biopolttoaine tuotetaan sellaisista raaka-aineista, joiden hyödyntäminen ei järkytä ympäristön luonnollista tasapainoa, ei vaaranna elintarvikehuoltoa eikä horjuta markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa. |
| --- | --- |

32.

toteaa, ettei biopolttoaineiden käytön lisääminen liikenteessä saa aikaan tavoiteltua positiivista vaikutusta muutoin kuin siinä tapauksessa, että biopolttoaine tuotetaan sellaisista raaka-aineista, joiden hyödyntäminen ei järkytä ympäristön luonnollista tasapainoa, ei vaaranna elintarvikehuoltoa eikä horjuta markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa.

| 33. | toteaa, että biopolttoaineiden liikennekäytöstä aiheutuvat, terveydelle haitallisten ilman epäpuhtauksien päästöt vaihtelevat lähteestä riippuen. Biopolttoaineiden käytöllä voidaan siten parantaa tai huonontaa ilman laatua. Paikallishallinnolla on keskeinen rooli asian hallitsemisessa. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että biopolttoaineiden liikennekäytöstä aiheutuvat, terveydelle haitallisten ilman epäpuhtauksien päästöt vaihtelevat lähteestä riippuen. Biopolttoaineiden käytöllä voidaan siten parantaa tai huonontaa ilman laatua. Paikallishallinnolla on keskeinen rooli asian hallitsemisessa.

| 34. | kehottaa sen vuoksi tekemään kattavan tutkimuksen eri biopolttoaineiden pakoputkipäästöistä. Myös vaikutukset ilman laatuun on otettava kokonaisvaltaisesti huomioon kestävää kehitystä koskevien arvioiden ohessa. |
| --- | --- |

34.

kehottaa sen vuoksi tekemään kattavan tutkimuksen eri biopolttoaineiden pakoputkipäästöistä. Myös vaikutukset ilman laatuun on otettava kokonaisvaltaisesti huomioon kestävää kehitystä koskevien arvioiden ohessa.

| 35. | kehottaa sisällyttämään kansallisiin toimintasuunnitelmiin, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaisten tulee osallistua, yksityiskohtaiset määräykset, joissa käsitellään biopolttoaineiden tuotannon raaka-aineita. Kansallisissa toimintasuunnitelmissa pitää ottaa huomioon kunkin jäsenvaltion luonnonvarojen ja maatalousresurssien ominaislaatu. |
| --- | --- |

35.

kehottaa sisällyttämään kansallisiin toimintasuunnitelmiin, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaisten tulee osallistua, yksityiskohtaiset määräykset, joissa käsitellään biopolttoaineiden tuotannon raaka-aineita. Kansallisissa toimintasuunnitelmissa pitää ottaa huomioon kunkin jäsenvaltion luonnonvarojen ja maatalousresurssien ominaislaatu.

| 36. | kehottaa tukemaan biopolttoaineita, joilla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja mitattavissa olevalla tavalla. |
| --- | --- |

36.

kehottaa tukemaan biopolttoaineita, joilla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja mitattavissa olevalla tavalla.

| 37. | panee merkille, että selluloosaa sisältävän biomassan (2) ja levän käyttö vaikuttaa vähemmän elintarviketalouteen ja rasittaa vähemmän viljelymaata edellyttäen, että levän käyttö on yhteensopivaa muun meriin liittyvän toiminnan kanssa. Vaikka tuotantomenetelmät ovat vielä kehitteillä, kasvihuonekaasuja väitetään voitavan vähentää jopa 90 prosenttia (3). Ajoneuvojen polttoainetta voidaan lisäksi tuottaa jätteistä mädättämällä ne biokaasuksi, ja tuloksena on sama kasvihuonekaasupäästöjen pieneneminen. |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että selluloosaa sisältävän biomassan (2) ja levän käyttö vaikuttaa vähemmän elintarviketalouteen ja rasittaa vähemmän viljelymaata edellyttäen, että levän käyttö on yhteensopivaa muun meriin liittyvän toiminnan kanssa. Vaikka tuotantomenetelmät ovat vielä kehitteillä, kasvihuonekaasuja väitetään voitavan vähentää jopa 90 prosenttia (3). Ajoneuvojen polttoainetta voidaan lisäksi tuottaa jätteistä mädättämällä ne biokaasuksi, ja tuloksena on sama kasvihuonekaasupäästöjen pieneneminen.

| 38. | kehottaa Euroopan komissiota kehittämään edelleen ehdotetun direktiivin 15 artiklassa määriteltyjä biopolttoaineiden ympäristökestävyyskriteerejä. Kriteerien pitäisi tuoda ratkaisu erityisesti seuraaviin kysymyksiin, jotka ovat keskeisiä biopolttoaineiden yleisen kestävyyden kannalta:






  — | tuotantopanokset (tehoviljely, jossa käytetään lannoitteita ja kemiallisia torjunta-aineita) |
| --- | --- | --- |

38.

kehottaa Euroopan komissiota kehittämään edelleen ehdotetun direktiivin 15 artiklassa määriteltyjä biopolttoaineiden ympäristökestävyyskriteerejä. Kriteerien pitäisi tuoda ratkaisu erityisesti seuraaviin kysymyksiin, jotka ovat keskeisiä biopolttoaineiden yleisen kestävyyden kannalta:

—

tuotantopanokset (tehoviljely, jossa käytetään lannoitteita ja kemiallisia torjunta-aineita)

| — | veden säästäminen viljelyssä |
| --- | --- |

—

veden säästäminen viljelyssä

| — | elintarviketuotantoon mahdollisesti käytettävän maa-alan käyttö. |
| --- | --- |

—

elintarviketuotantoon mahdollisesti käytettävän maa-alan käyttö.

Lisäksi komitea kehottaa edellä mainittujen alueellisten verkostojen esimerkin mukaisesti komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon alueellisten tuotanto- ja kulutusketjujen potentiaalin.

| 39. | kehottaa arvioimaan biopolttoaineiden ympäristökestävyyttä perusteellisesti ottamalla huomioon teknologiset muutokset sekä muuttamaan kasvihuonekaasuissa tapahtuvaa vähimmäissäästöä teknologian kehittymisen myötä. |
| --- | --- |

39.

kehottaa arvioimaan biopolttoaineiden ympäristökestävyyttä perusteellisesti ottamalla huomioon teknologiset muutokset sekä muuttamaan kasvihuonekaasuissa tapahtuvaa vähimmäissäästöä teknologian kehittymisen myötä.

| 40. | katsoo, että ympäristökestävyyskriteereitä on sovellettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella valmistettuihin biopolttoaineisiin, jotta kansalaiset voivat luottaa ostopäätöksiinsä sekä heitä edustavien paikallisviranomaisten käyttöönottamiin järjestelmiin. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että ympäristökestävyyskriteereitä on sovellettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella valmistettuihin biopolttoaineisiin, jotta kansalaiset voivat luottaa ostopäätöksiinsä sekä heitä edustavien paikallisviranomaisten käyttöönottamiin järjestelmiin.

| 41. | katsoo, että biopolttoaineita tulee valmistaa kestävällä tavalla ja siten, että ilmastovaikutukset ovat mahdollisimman pienet. Jatkuvasti metsää kasvavien alojen puustoa ei saa missään tapauksessa hävittää sen vuoksi, että tehtäisiin tilaa energiakasveille, jotka itse asiassa sitovat vähemmän hiilidioksidia. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että biopolttoaineita tulee valmistaa kestävällä tavalla ja siten, että ilmastovaikutukset ovat mahdollisimman pienet. Jatkuvasti metsää kasvavien alojen puustoa ei saa missään tapauksessa hävittää sen vuoksi, että tehtäisiin tilaa energiakasveille, jotka itse asiassa sitovat vähemmän hiilidioksidia.

II.   Muutosehdotukset

Muutosehdotus 1

3 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus liikenteessä on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa.
  Laskettaessa energian kokonaiskulutusta ensimmäisen alakohdan tarkoituksiin ei oteta huomioon muita öljytuotteita kuin bensiini ja dieselöljy. | 3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus liikenteessä on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Kyseinen energia saadaan tuottaa yksinomaan lähteistä, joiden hyödyntäminen ei horjuta ympäristön luonnollista tasapainoa eikä taloudellista tasapainoa eri jäsenvaltioiden markkinoilla.

  Laskettaessa energian kokonaiskulutusta ensimmäisen alakohdan tarkoituksiin ei oteta huomioon muita öljytuotteita kuin bensiini ja dieselöljy |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus liikenteessä on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa.

Laskettaessa energian kokonaiskulutusta ensimmäisen alakohdan tarkoituksiin ei oteta huomioon muita öljytuotteita kuin bensiini ja dieselöljy.

3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus liikenteessä on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Kyseinen energia saadaan tuottaa yksinomaan lähteistä, joiden hyödyntäminen ei horjuta ympäristön luonnollista tasapainoa eikä taloudellista tasapainoa eri jäsenvaltioiden markkinoilla.

Laskettaessa energian kokonaiskulutusta ensimmäisen alakohdan tarkoituksiin ei oteta huomioon muita öljytuotteita kuin bensiini ja dieselöljy

Perustelu

Merkittäviä kasvihuonekaasusäästöjä synnyttävien biopolttoaineiden tuotantomenetelmät ovat vielä kehitteillä, ja tavoitteen asettaminen tässä vaiheessa on vaarassa vääristää maailmanlaajuisia elintarvikemarkkinoita.

Muutosehdotus 2

4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen toimintasuunnitelma.
  Kansallisessa toimintasuunnitelmassa määritellään jäsenvaltion tavoitteet uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle liikenteessä, sähköntuotannossa sekä lämmityksessä ja jäähdytyksessä vuonna 2020, kuvataan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, kuten kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi eri käyttötarkoituksiin, sekä kuvataan 12–17 artiklan vaatimusten täyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen toimintasuunnitelma paikallis- ja aluetasolla laadittujen ja alueellisten ja paikallisten alue- ja maankäyttö-politiikoiden kanssa yhteensovitettujen energia-alan toimintasuunnitelmien perus-teella. Jäsenvaltioiden tulee jo varhaisvaiheessa kuulla aktiivisesti
  paikallis- ja alueviranomais
  ia ja kutsua ne mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun.
  Kansallisessa toimintasuunnitelmassa määritellään jäsenvaltion tavoitteet uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle liikenteessä, sähköntuotannossa sekä lämmityksessä ja jäähdytyksessä vuonna 2020, kuvataan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, kuten sovellettavat ympäristöä säästävät julkiset hankinnat (

  Green Public Procurement

  ) ja käyttöönotettavat ekologiset kriteerit, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä julkishallintojen ostaessa energiapalveluita, sekä sovellettavat kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi eri käyttötarkoituksiin, sekä kuvataan 12–17 artiklan vaatimusten täyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen toimintasuunnitelma.

Kansallisessa toimintasuunnitelmassa määritellään jäsenvaltion tavoitteet uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle liikenteessä, sähköntuotannossa sekä lämmityksessä ja jäähdytyksessä vuonna 2020, kuvataan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, kuten kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi eri käyttötarkoituksiin, sekä kuvataan 12–17 artiklan vaatimusten täyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet.

1.   Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen toimintasuunnitelma paikallis- ja aluetasolla laadittujen ja alueellisten ja paikallisten alue- ja maankäyttö-politiikoiden kanssa yhteensovitettujen energia-alan toimintasuunnitelmien perus-teella. Jäsenvaltioiden tulee jo varhaisvaiheessa kuulla aktiivisesti
  paikallis- ja alueviranomais
  ia ja kutsua ne mukaan kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun.

Kansallisessa toimintasuunnitelmassa määritellään jäsenvaltion tavoitteet uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudelle liikenteessä, sähköntuotannossa sekä lämmityksessä ja jäähdytyksessä vuonna 2020, kuvataan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, kuten sovellettavat ympäristöä säästävät julkiset hankinnat (

  Green Public Procurement

  ) ja käyttöönotettavat ekologiset kriteerit, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä julkishallintojen ostaessa energiapalveluita, sekä sovellettavat kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi eri käyttötarkoituksiin, sekä kuvataan 12–17 artiklan vaatimusten täyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet.

Perustelu

Koska monet kansallisiin toimintasuunnitelmiin sisällytettävistä toimista tulevat paikallis- ja alueviranomaisten toteutettaviksi, on tärkeää, että ne osallistuvat kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan.

EU:n 25 jäsenvaltiota ovat ympäristöteknologian toimintasuunnitelman (ETAP) yhteydessä hyväksyneet kansalliset toimintasuunnitelmat ympäristöä säästävien julkisten hankintojen osalta (Green Public Procurement) (Italia on hyväksynyt toimintasuunnitelman 11. huhtikuuta 2008 annetulla decreto interministeriale -säädöksellä). Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja on sovellettava (uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävien) ekologisten kriteerien käyttöön ottamiseksi energiapalveluja koskevissa julkisissa hankinnoissa.

Ehdotetun direktiivin nykyisessä sanamuodossa viitataan vain rajoitetusti paikallis- ja alueviranomaisten myönteiseen rooliin (12 artiklan 1 kohdan a alakohta, 12 artiklan 3 kohta ja 12 artiklan 7 kohta). Vaikka komission päättelyn ilmeisenä tarkoituksena on asettaa etusijalle tavoitteen saavuttaminen rajoittamatta jäsenvaltioiden mahdollisuuksia valita tavoitteen saavuttamisen keinoja, muutosehdotus voi auttaa lisäämään paikallishallinnon näkyvyyttä ja sen toimivaltuuksien kunnioittamista sekä kannustamaan ratkaisevalla tavalla valtiollisia viranomaisia ottamaan kyseisen hallintotason aktiivisesti mukaan kansallisten toimintasuunnitelmiensa suunnitteluun ja toteuttamiseen.

Muutosehdotus 3

12 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kun paikalliset ja alueelliset hallintoelimet kaavoittavat, suunnittelevat, rakentavat tai kunnostavat teollisuus- ja asuinalueita, ne harkitsevat sellaisten laitteistojen ja järjestelmien rakentamista, joita tarvitaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmitysenergian, jäähdytysenergian ja sähkön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöön. | Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kun paikalliset ja alueelliset hallintoelimet kaavoittavat, suunnittelevat, rakentavat tai kunnostavat teollisuus-, kauppa-, toimisto- ja asuinalueita, ne harkitsevat sellaisten laitteistojen ja järjestelmien rakentamista, joita tarvitaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmitysenergian, jäähdytysenergian ja sähkön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kun paikalliset ja alueelliset hallintoelimet kaavoittavat, suunnittelevat, rakentavat tai kunnostavat teollisuus- ja asuinalueita, ne harkitsevat sellaisten laitteistojen ja järjestelmien rakentamista, joita tarvitaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmitysenergian, jäähdytysenergian ja sähkön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöön.

Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kun paikalliset ja alueelliset hallintoelimet kaavoittavat, suunnittelevat, rakentavat tai kunnostavat teollisuus-, kauppa-, toimisto- ja asuinalueita, ne harkitsevat sellaisten laitteistojen ja järjestelmien rakentamista, joita tarvitaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmitysenergian, jäähdytysenergian ja sähkön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöön.

Muutosehdotus 4

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kuluttajille, rakentajille, asentajille, arkkitehdeille ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden ja -järjestelmien ja pelkkää biopolttoainetta tai paljon biopolttoainetta sisältäviä seoksia käyttämään pystyvien ajoneuvojen toimittajille tiedotetaan tukitoimenpiteistä. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kuluttajille, rakentajille, asentajille, arkkitehdeille ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden ja -järjestelmien ja pelkkää biopolttoainetta tai paljon biopolttoainetta sisältäviä seoksia käyttämään pystyvien ajoneuvojen toimittajille tiedotetaan paikallis- ja alueviranomaisten avulla tukitoimenpiteistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kuluttajille, rakentajille, asentajille, arkkitehdeille ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden ja -järjestelmien ja pelkkää biopolttoainetta tai paljon biopolttoainetta sisältäviä seoksia käyttämään pystyvien ajoneuvojen toimittajille tiedotetaan tukitoimenpiteistä.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kuluttajille, rakentajille, asentajille, arkkitehdeille ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden ja -järjestelmien ja pelkkää biopolttoainetta tai paljon biopolttoainetta sisältäviä seoksia käyttämään pystyvien ajoneuvojen toimittajille tiedotetaan paikallis- ja alueviranomaisten avulla tukitoimenpiteistä.

Perustelu

Paikallisviranomaisilla on oltava uusiutuvien energialähteiden käytön yleistämiseen tähtäävässä koulutus- ja tiedotustoimissa keskeinen rooli, jotta varmistetaan ohjelmassa asetettujen 20-20-20 tavoitteiden saavuttaminen.

Muutosehdotus 5

13 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on laadittava suunnittelijoille ja arkkitehdeille ohjeistusta, että he pystyvät asianmukaisesti harkitsemaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöä, kun teollisuus- ja asuinalueita kaavoitetaan, suunnitellaan, rakennetaan ja kunnostetaan. | 4.   Jäsenvaltioiden on laadittava paikallis- ja alueviranomaisten avulla suunnittelijoille ja arkkitehdeille ohjeistusta, että he pystyvät asianmukaisesti harkitsemaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöä, kun teollisuus- ja asuinalueita kaavoitetaan, suunnitellaan, rakennetaan ja kunnostetaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Jäsenvaltioiden on laadittava suunnittelijoille ja arkkitehdeille ohjeistusta, että he pystyvät asianmukaisesti harkitsemaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöä, kun teollisuus- ja asuinalueita kaavoitetaan, suunnitellaan, rakennetaan ja kunnostetaan.

4.   Jäsenvaltioiden on laadittava paikallis- ja alueviranomaisten avulla suunnittelijoille ja arkkitehdeille ohjeistusta, että he pystyvät asianmukaisesti harkitsemaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käyttöä, kun teollisuus- ja asuinalueita kaavoitetaan, suunnitellaan, rakennetaan ja kunnostetaan.

Perustelu

Paikallisviranomaisilla on oltava uusiutuvien energialähteiden käytön yleistämiseen tähtäävässä koulutus- ja tiedotustoimissa keskeinen rooli, jotta varmistetaan ohjelmassa asetettujen 20-20-20 tavoitteiden saavuttaminen.

Muutosehdotus 6

14 artiklan a kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella toimivat siirto- ja jakeluverkko-operaattorit takaavat uusiutuvista energialähteistä tuotetulle kaasulle ja hukkalämmölle ensisijaisen pääsyn asianomaisiin verkkoihinsa kohtuullisin ehdoin sanotun kuitenkaan rajoittamatta verkon ylläpitoa ja turvallisuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella toimivat siirto- ja jakeluverkko-operaattorit takaavat uusiutuvista energialähteistä tuotetulle kaasulle ja hukkalämmölle ensisijaisen pääsyn asianomaisiin verkkoihinsa kohtuullisin ehdoin sanotun kuitenkaan rajoittamatta verkon ylläpitoa ja turvallisuutta.

Perustelu

Uusiutuvista energialähteistä tuotetulle kaasulle (biokaasulle) ja lämmölle on annettava pitkällä aikavälillä pääsy niille tarkoitettuihin verkkoihin. Teollisista prosesseista, jätteenpoltosta ym. syntyvän hukkalämmön talteenotto on tehokas keino säästää primäärienergiaa.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 110/2007 fin.

1

(2)  Puu (esimerkiksi paju, hybridi poppeli ja eukalyptus), pitkät monivuotiset ruohot (esimerkiksi lännenhirssi (Panicum virgatum) ja elefanttiruoho eli miscanthus), viljelykasvien tähteet ja orgaaninen yhdyskuntajäte.

2

Panicum virgatum

(3)  National Geographic, lokakuu 2007, ja Engineering & Technology, toukokuu 2008.

3

National Geographic

Engineering & Technology

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/19

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppa”

(2008/C 325/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa komissiota nopeuttamaan niiden säädösten hyväksymistä, jotka koskevat lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, sekä sisällyttämään meriliikenteen EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota nopeuttamaan niiden säädösten hyväksymistä, jotka koskevat lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, sekä sisällyttämään meriliikenteen EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollisimman pian.

| — | on huolestunut siitä, ettei direktiivi kannusta vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä jätehuollossa, sillä se on erityisen ongelmallinen ala sekä päästöjen että maankäytön osalta. |
| --- | --- |

—

on huolestunut siitä, ettei direktiivi kannusta vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä jätehuollossa, sillä se on erityisen ongelmallinen ala sekä päästöjen että maankäytön osalta.

| — | suosittaa, että vähintään 30 prosenttia päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista kohdennetaan jäsenvaltioilta alue- ja paikallisviranomaisille uusiutuvien energiamuotojen käytön ja energiatehokkuuden edistämiseksi loppukäytössä, jotta voidaan toteuttaa yhteisön tavoite uusiutuvista lähteistä tuotetun energian 20 prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä sekä energiatehokkuuden lisäämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Edelleen edistetään toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla, etenkin kuljetus- ja jätealoilla. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että vähintään 30 prosenttia päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista kohdennetaan jäsenvaltioilta alue- ja paikallisviranomaisille uusiutuvien energiamuotojen käytön ja energiatehokkuuden edistämiseksi loppukäytössä, jotta voidaan toteuttaa yhteisön tavoite uusiutuvista lähteistä tuotetun energian 20 prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä sekä energiatehokkuuden lisäämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Edelleen edistetään toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla, etenkin kuljetus- ja jätealoilla.

| — | suosittaa ryhtymään toimenpiteisiin eräiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tukemiseksi hiilivuodon tapauksissa. |
| --- | --- |

—

suosittaa ryhtymään toimenpiteisiin eräiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tukemiseksi hiilivuodon tapauksissa.

| — | kehottaa, että viimeistään puolen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta komissio tekee kaikkia asianomaisia työmarkkinaosapuolia sekä alueiden komiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle konkreettisia ehdotuksia hiilivuodon estämiseksi energiaintensiivisillä aloilla ja osa-aloilla. |
| --- | --- |

—

kehottaa, että viimeistään puolen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta komissio tekee kaikkia asianomaisia työmarkkinaosapuolia sekä alueiden komiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle konkreettisia ehdotuksia hiilivuodon estämiseksi energiaintensiivisillä aloilla ja osa-aloilla.

| Esittelijä | : | Pietro MARRAZZO (IT, PSE), Lazion aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Pietro MARRAZZO (IT, PSE), Lazion aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi

KOM(2008) 16 lopullinen — 2008/0013 COD

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset vaikuttavat ratkaisevasti unionin aloitteiden onnistumiseen ja että niillä on keskeinen rooli toteutettaessa ympäristö-, teollisuus- ja energiapolitiikkaa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset vaikuttavat ratkaisevasti unionin aloitteiden onnistumiseen ja että niillä on keskeinen rooli toteutettaessa ympäristö-, teollisuus- ja energiapolitiikkaa.

| 2. | on tyytyväinen siihen, että aiheuttamisperiaatetta on tarkoitus soveltaa konkreettisesti kaikissa yhteisön ympäristön- ja ilmastonsuojelutoimissa. Tavaroiden ja palvelujen ympäristökustannusten sisällyttäminen hintoihin on keskeinen osa niitä asianmukaisia julkisia toimia, jotka on suunnattu kestävän, tasapainoisen ja ekologisen talouskehityksen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen siihen, että aiheuttamisperiaatetta on tarkoitus soveltaa konkreettisesti kaikissa yhteisön ympäristön- ja ilmastonsuojelutoimissa. Tavaroiden ja palvelujen ympäristökustannusten sisällyttäminen hintoihin on keskeinen osa niitä asianmukaisia julkisia toimia, jotka on suunnattu kestävän, tasapainoisen ja ekologisen talouskehityksen periaatteiden mukaisesti.

| 3. | suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tähänastisiin toimiin perustaa tehokkaat hiilidioksidimarkkinat, joilla voidaan vapaiden neuvottelujen perusteella määritellä ”epäpuhtauksien hinta hiilidioksiditonnin avulla”. |
| --- | --- |

3.

suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tähänastisiin toimiin perustaa tehokkaat hiilidioksidimarkkinat, joilla voidaan vapaiden neuvottelujen perusteella määritellä ”epäpuhtauksien hinta hiilidioksiditonnin avulla”.

| 4. | on tyytyväinen ehdotukseen mukauttaa ja ajantasaistaa EU:n päästökauppajärjestelmää (Emission Trading Scheme) tähän mennessä saatujen tulosten sekä järjestelmän ensimmäisen toimintakauden (2005–2007) aikana ilmenneiden ongelmien perusteella. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen ehdotukseen mukauttaa ja ajantasaistaa EU:n päästökauppajärjestelmää (Emission Trading Scheme) tähän mennessä saatujen tulosten sekä järjestelmän ensimmäisen toimintakauden (2005–2007) aikana ilmenneiden ongelmien perusteella.

| 5. | katsoo, että huolimatta saavutetusta edistyksestä on edelleen vahvistettava EU:n päästökauppajärjestelmän avoimuutta ja luotettavuutta pitkällä aikavälillä sekä otettava huomioon ehdotettujen toimien sosiaaliset ja ympäristöä koskevat vaikutukset etenkin alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että huolimatta saavutetusta edistyksestä on edelleen vahvistettava EU:n päästökauppajärjestelmän avoimuutta ja luotettavuutta pitkällä aikavälillä sekä otettava huomioon ehdotettujen toimien sosiaaliset ja ympäristöä koskevat vaikutukset etenkin alue- ja paikallistasolla.

EU:n päästökauppajärjestelmän mukauttaminen

Tekniset mukautukset

| 6. | muistuttaa, että komission ehdottama yksinkertaistaminen, johon sisältyy mahdollisuus sulkea pienimmät laitokset säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle, sekä polttolaitoksen käsitteen selkeyttäminen edistävät osaltaan koko hiilidioksidimarkkinoiden luotettavuutta, tehokkuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että komission ehdottama yksinkertaistaminen, johon sisältyy mahdollisuus sulkea pienimmät laitokset säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle, sekä polttolaitoksen käsitteen selkeyttäminen edistävät osaltaan koko hiilidioksidimarkkinoiden luotettavuutta, tehokkuutta ja avoimuutta.

| 7. | kehottaa kuitenkin komissiota menemään mahdollisia verotuksellisia toimia (carbon tax) koskevaa yleistä viittausta pidemmälle ja tarkentamaan, minkälaisia vastaavia toimia jäsenvaltiot voisivat toteuttaa pienten laitosten päästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

7.

kehottaa kuitenkin komissiota menemään mahdollisia verotuksellisia toimia (carbon tax) koskevaa yleistä viittausta pidemmälle ja tarkentamaan, minkälaisia vastaavia toimia jäsenvaltiot voisivat toteuttaa pienten laitosten päästöjen vähentämiseksi.

| 8. | toteaa päästöoikeuksien huutokauppaamisen osalta, että päästöoikeuksien täysin ilmaisesta jakamisesta olisi siirryttävä asteittain julkisten huutokauppojen avulla toteutettavaan jakamiseen. Komitea pitää erittäin tarpeellisena heikossa asemassa olevien yhteiskuntaluokkien suojelemista teollisuustuotteiden, etenkin sähkön sekä muiden energiamuotojen mahdollisen hinnannousun yhteydessä muun muassa tukemalla näitä asuntojen energiatehokkuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

8.

toteaa päästöoikeuksien huutokauppaamisen osalta, että päästöoikeuksien täysin ilmaisesta jakamisesta olisi siirryttävä asteittain julkisten huutokauppojen avulla toteutettavaan jakamiseen. Komitea pitää erittäin tarpeellisena heikossa asemassa olevien yhteiskuntaluokkien suojelemista teollisuustuotteiden, etenkin sähkön sekä muiden energiamuotojen mahdollisen hinnannousun yhteydessä muun muassa tukemalla näitä asuntojen energiatehokkuuden parantamisessa.

| 9. | kannattaa komission ehdotusta lopettaa tähänastinen lähestymistapa, jonka mukaan kukin jäsenvaltio on hyväksynyt kansallisen jakosuunnitelman, ja on tyytyväinen päätökseen määritellä yhtenäisesti ja solidaarisesti yhteisön tasolla yhteiset ja koko EU:ssa noudatettavat tavoitteet. |
| --- | --- |

9.

kannattaa komission ehdotusta lopettaa tähänastinen lähestymistapa, jonka mukaan kukin jäsenvaltio on hyväksynyt kansallisen jakosuunnitelman, ja on tyytyväinen päätökseen määritellä yhtenäisesti ja solidaarisesti yhteisön tasolla yhteiset ja koko EU:ssa noudatettavat tavoitteet.

| 10. | kannattaa komission ehdotusta hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja geologista varastointia koskevien prosessien sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmään ja toivoo tässä yhteydessä riittävää tukea asianomaisen tekniikan tutkimiseen, sillä kyseinen tekniikka edellyttää vielä kehittämistä ja investointeja. Komission ehdotus edellyttää kuitenkin, että arvioidaan hiilidioksidin varastoinnin mahdolliset haittavaikutukset ekosysteemeihin, joissa varastointi tapahtuu. |
| --- | --- |

10.

kannattaa komission ehdotusta hiilidioksidin talteenottoa, kuljetusta ja geologista varastointia koskevien prosessien sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmään ja toivoo tässä yhteydessä riittävää tukea asianomaisen tekniikan tutkimiseen, sillä kyseinen tekniikka edellyttää vielä kehittämistä ja investointeja. Komission ehdotus edellyttää kuitenkin, että arvioidaan hiilidioksidin varastoinnin mahdolliset haittavaikutukset ekosysteemeihin, joissa varastointi tapahtuu.

| 11. | muistuttaa, että energia- ja ympäristöalan tutkimuksella voi olla tärkeä rooli pyrittäessä päästövähennyksiin ja mukautuksiin, ja toivoo, että direktiivi on tehokas väline, jonka avulla voidaan varmistaa kyseisen toiminnan jatkuva rahoitus. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että energia- ja ympäristöalan tutkimuksella voi olla tärkeä rooli pyrittäessä päästövähennyksiin ja mukautuksiin, ja toivoo, että direktiivi on tehokas väline, jonka avulla voidaan varmistaa kyseisen toiminnan jatkuva rahoitus.

| 12. | kehottaa arvioimaan uusien sektorien ja toiminta-alojen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn menettämisen riskit kansainvälisillä markkinoilla ja kunkin sektorin tuottaman todellisen saastemäärän sekä arvioimaan asianomaisen sektorin teknisiä parannusmahdollisuuksia. On myös tarkistettava, missä määrin aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia voidaan siirtää loppukuluttajille. |
| --- | --- |

12.

kehottaa arvioimaan uusien sektorien ja toiminta-alojen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn menettämisen riskit kansainvälisillä markkinoilla ja kunkin sektorin tuottaman todellisen saastemäärän sekä arvioimaan asianomaisen sektorin teknisiä parannusmahdollisuuksia. On myös tarkistettava, missä määrin aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia voidaan siirtää loppukuluttajille.

| 13. | kehottaa komissiota nopeuttamaan niiden säädösten hyväksymistä, jotka koskevat lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, sekä sisällyttämään meriliikenteen EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollisimman pian (ks. AK:n lausunto CdR 22/2008, kohta 65). |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota nopeuttamaan niiden säädösten hyväksymistä, jotka koskevat lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, sekä sisällyttämään meriliikenteen EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollisimman pian (ks. AK:n lausunto CdR 22/2008, kohta 65).

| 14. | kannattaa uudessa EU:n päästökauppajärjestelmässä käyttöön otettua yhteistyö- ja solidaarisuusperiaatetta, jota sovelletaan teknisesti edistyneimpien valtioiden (joiden teollisuudenalat ovat energiatehokkaimpia) ja kehityksestä jälkeen jääneiden maiden (joiden taloudessa energiankulutus on suurta ja joiden kasvuastetta on parannettava) välillä. |
| --- | --- |

14.

kannattaa uudessa EU:n päästökauppajärjestelmässä käyttöön otettua yhteistyö- ja solidaarisuusperiaatetta, jota sovelletaan teknisesti edistyneimpien valtioiden (joiden teollisuudenalat ovat energiatehokkaimpia) ja kehityksestä jälkeen jääneiden maiden (joiden taloudessa energiankulutus on suurta ja joiden kasvuastetta on parannettava) välillä.

Ilmastonmuutoksen torjunnan kansainvälinen ulottuvuus

| 15. | on tyytyväinen EU:n tähänastisiin toimiin Kioton pöytäkirjan toteuttamiseen liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa, joista viimeisin oli Balin konferenssi, sekä laadittaessa yhteistä strategiaa kansainvälisellä tasolla. Tämä koskee etenkin toteutettavien toimien jakamista rikkaiden maiden ja kehitysmaiden välillä. Komitea toivookin, että tähän mennessä saavutettuja tuloksia voidaan vahvistaa ja kehittää sopimuksissa, jotka tehdään Poznańissa ja Kööpenhaminassa järjestettävissä tulevissa kansainvälisissä konferensseissa. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen EU:n tähänastisiin toimiin Kioton pöytäkirjan toteuttamiseen liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa, joista viimeisin oli Balin konferenssi, sekä laadittaessa yhteistä strategiaa kansainvälisellä tasolla. Tämä koskee etenkin toteutettavien toimien jakamista rikkaiden maiden ja kehitysmaiden välillä. Komitea toivookin, että tähän mennessä saavutettuja tuloksia voidaan vahvistaa ja kehittää sopimuksissa, jotka tehdään Poznańissa ja Kööpenhaminassa järjestettävissä tulevissa kansainvälisissä konferensseissa.

| 16. | kehottaa ryhtymään lisätoimiin ilmastonmuutosta torjuttaessa sekä laajentamaan EU:n päästökauppajärjestelmälle asetettuja tavoitteita, jotta ne voidaan mukauttaa asianomaisissa kansainvälisissä sopimuksissa asetettuihin tavoitteisiin, joiden mukaan päästöjä on kaiken kaikkiaan vähennettävä 30 prosenttia. |
| --- | --- |

16.

kehottaa ryhtymään lisätoimiin ilmastonmuutosta torjuttaessa sekä laajentamaan EU:n päästökauppajärjestelmälle asetettuja tavoitteita, jotta ne voidaan mukauttaa asianomaisissa kansainvälisissä sopimuksissa asetettuihin tavoitteisiin, joiden mukaan päästöjä on kaiken kaikkiaan vähennettävä 30 prosenttia.

| 17. | painottaa, että tavoitellun kansainvälisen sopimuksen myötä on asianomaisia aloja kohdeltava maailmanlaajuisesti yhdenvertaisella tavalla. Tämän vuoksi tulisi asettaa vähimmäisvaatimukset, jotka sopimuksen on täytettävä, jotta se voisi olla ehdotetun direktiivin mukainen kansainvälinen sopimus. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että tavoitellun kansainvälisen sopimuksen myötä on asianomaisia aloja kohdeltava maailmanlaajuisesti yhdenvertaisella tavalla. Tämän vuoksi tulisi asettaa vähimmäisvaatimukset, jotka sopimuksen on täytettävä, jotta se voisi olla ehdotetun direktiivin mukainen kansainvälinen sopimus.

Uudet sääntelyalat

| 18. | painottaa, että kun EU:n päästökauppajärjestelmään otetaan mukaan uusia tuotantoaloja, tarvitaan asianmukaisia kustannus-hyöty-analyyseja, jotta vältetään kilpailuvääristymät, jotka aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöjen rajoituksista johtuvasta epäyhtenäisten teollisuudenalojen välisestä kilpailusta. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että kun EU:n päästökauppajärjestelmään otetaan mukaan uusia tuotantoaloja, tarvitaan asianmukaisia kustannus-hyöty-analyyseja, jotta vältetään kilpailuvääristymät, jotka aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöjen rajoituksista johtuvasta epäyhtenäisten teollisuudenalojen välisestä kilpailusta.

| 19. | on huolestunut siitä, ettei direktiivi kannusta vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä jätehuollossa, sillä se on erityisen ongelmallinen ala sekä päästöjen että maankäytön osalta. |
| --- | --- |

19.

on huolestunut siitä, ettei direktiivi kannusta vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä jätehuollossa, sillä se on erityisen ongelmallinen ala sekä päästöjen että maankäytön osalta.

| 20. | muistuttaa, että päästökauppajärjestelmän ohella suuria ponnisteluja vaatii ennen kaikkea myös siirtyminen käyttämään ympäristömyötäisiä liikennemuotoja. Kansallisten hallitusten on otettava vastuu rautatie- ja vesiväyläinfrastruktuurien rakentamisesta ja intermodaalisen liikenteen yleisestä edistämisestä. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että päästökauppajärjestelmän ohella suuria ponnisteluja vaatii ennen kaikkea myös siirtyminen käyttämään ympäristömyötäisiä liikennemuotoja. Kansallisten hallitusten on otettava vastuu rautatie- ja vesiväyläinfrastruktuurien rakentamisesta ja intermodaalisen liikenteen yleisestä edistämisestä.

Yritysten kilpailukyky ja kuluttajansuoja

| 21. | toteaa, ettei komissio ole vielä täysin arvioinut teollisuudenalojen kilpailukyvyn menetyksen riskiä ja ettei uuteen direktiiviin vielä sisälly asianmukaisia Euroopan talouksia tukevia ja suojelevia toimia. Komitea painottaa investointien kannalta vakaan ja houkuttelevan toimintaympäristön merkitystä sekä tarvetta puuttua ajoissa vaaraan, että päästöjä aiheuttava toiminta siirretään alhaisten ympäristönormien ja vähäisten kustannusten maihin (carbon leakage). Komitea katsoo, että komission olisi mahdollisimman pian esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia yhteisön laajuisista ja täysin yhtenäisistä säännöksistä, jotka koskevat päästöoikeuksien maksutonta jakamista. Säännöksissä on kiinnitettävä erityistä huomiota energiaintensiivisten alojen ja sellaisten osa-alojen tilanteeseen, joilla hiilivuodon vaara on huomattava. |
| --- | --- |

21.

toteaa, ettei komissio ole vielä täysin arvioinut teollisuudenalojen kilpailukyvyn menetyksen riskiä ja ettei uuteen direktiiviin vielä sisälly asianmukaisia Euroopan talouksia tukevia ja suojelevia toimia. Komitea painottaa investointien kannalta vakaan ja houkuttelevan toimintaympäristön merkitystä sekä tarvetta puuttua ajoissa vaaraan, että päästöjä aiheuttava toiminta siirretään alhaisten ympäristönormien ja vähäisten kustannusten maihin (carbon leakage). Komitea katsoo, että komission olisi mahdollisimman pian esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia yhteisön laajuisista ja täysin yhtenäisistä säännöksistä, jotka koskevat päästöoikeuksien maksutonta jakamista. Säännöksissä on kiinnitettävä erityistä huomiota energiaintensiivisten alojen ja sellaisten osa-alojen tilanteeseen, joilla hiilivuodon vaara on huomattava.

| 22. | suosittelee, että ilmastonmuutoksen torjunnan edellyttämät toimet jaetaan asianomaisten teollisuuden toimijoiden ja loppukäyttäjien kesken. Tässä yhteydessä on vältettävä se vaara, että sovellettavien strategioiden lisäkustannukset sälytetään etenkin tietyillä tuotantoaloilla yksinomaan loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että ilmastonmuutoksen torjunnan edellyttämät toimet jaetaan asianomaisten teollisuuden toimijoiden ja loppukäyttäjien kesken. Tässä yhteydessä on vältettävä se vaara, että sovellettavien strategioiden lisäkustannukset sälytetään etenkin tietyillä tuotantoaloilla yksinomaan loppukäyttäjille.

| 23. | toteaa, ettei komission ehdotuksessa kiinnitetä riittävästi huomiota siihen, että on vältettävä heikossa asemassa oleviin yhteiskuntaluokkiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, etenkin kun ajatellaan direktiivin mahdollisia vaikutuksia sähkön hinnannousuun. Komitea kehottaakin komissiota valvomaan nykyistä enemmän markkinoita, vahvistamaan kuluttajien luottamusta ja rajoittamaan markkinoiden manipulointiriskiä. |
| --- | --- |

23.

toteaa, ettei komission ehdotuksessa kiinnitetä riittävästi huomiota siihen, että on vältettävä heikossa asemassa oleviin yhteiskuntaluokkiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, etenkin kun ajatellaan direktiivin mahdollisia vaikutuksia sähkön hinnannousuun. Komitea kehottaakin komissiota valvomaan nykyistä enemmän markkinoita, vahvistamaan kuluttajien luottamusta ja rajoittamaan markkinoiden manipulointiriskiä.

| 24. | kannattaa yksittäisten yritysten jo saavuttamien päästövähennysten palkitsemista päästöoikeuksien maksuttoman jakamisen yhteydessä. Tässä yhteydessä esimerkiksi laitokset, jotka edustavat tuotantoalallaan vertailukohdetta (benchmark), koska niillä on alhaisimmat kasvihuonekaasupäästöt tuotantoyksikköä kohti, voisivat saada kaikki päästöoikeutensa maksutta. |
| --- | --- |

24.

kannattaa yksittäisten yritysten jo saavuttamien päästövähennysten palkitsemista päästöoikeuksien maksuttoman jakamisen yhteydessä. Tässä yhteydessä esimerkiksi laitokset, jotka edustavat tuotantoalallaan vertailukohdetta (benchmark), koska niillä on alhaisimmat kasvihuonekaasupäästöt tuotantoyksikköä kohti, voisivat saada kaikki päästöoikeutensa maksutta.

Paikallis- ja alueviranomaisten panos

| 25. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt kantavat ensi sijassa käynnissä olevan ilmastonmuutoksen seuraukset ja että niiden on tämän vuoksi osallistuttava asianmukaisesti kaikkien torjunta- ja mukauttamisstrategioiden hyväksymiseen. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt kantavat ensi sijassa käynnissä olevan ilmastonmuutoksen seuraukset ja että niiden on tämän vuoksi osallistuttava asianmukaisesti kaikkien torjunta- ja mukauttamisstrategioiden hyväksymiseen.

| 26. | kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että EU:n päästökauppajärjestelmää tarkistettaessa on kiinnitettävä huomiota paitsi kansallisen tai kansainvälisen tason kilpailukykyyn kohdistuviin seurauksiin myös riskeihin, jotka kohdistuvat EU:n eri alueiden kilpailukykyyn ja houkuttavuuteen. |
| --- | --- |

26.

kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että EU:n päästökauppajärjestelmää tarkistettaessa on kiinnitettävä huomiota paitsi kansallisen tai kansainvälisen tason kilpailukykyyn kohdistuviin seurauksiin myös riskeihin, jotka kohdistuvat EU:n eri alueiden kilpailukykyyn ja houkuttavuuteen.

| 27. | suosittelee näin ollen, että alueellisten kehityspolitiikkojen vaatimukset otetaan asianmukaisesti huomioon, ja panee merkille, että hiilidioksidimarkkinoiden avoimuuden ja toimivuuden parantamisen vuoksi eräät teollisuuslaitokset saattavat joutua toteuttamaan perinpohjaisia rakennemuutoksia ja tehottomat tai jo vaikeuksissa olevat tuotantolaitokset saattavat joutuvat tuotantojärjestelmän ulkopuolelle. Komitea suosittelee, että tätä varten suunnitellaan tarvittavaa teollisuuden rakennemuutosta sekä asianomaisia työntekijöitä tukevia toimia. |
| --- | --- |

27.

suosittelee näin ollen, että alueellisten kehityspolitiikkojen vaatimukset otetaan asianmukaisesti huomioon, ja panee merkille, että hiilidioksidimarkkinoiden avoimuuden ja toimivuuden parantamisen vuoksi eräät teollisuuslaitokset saattavat joutua toteuttamaan perinpohjaisia rakennemuutoksia ja tehottomat tai jo vaikeuksissa olevat tuotantolaitokset saattavat joutuvat tuotantojärjestelmän ulkopuolelle. Komitea suosittelee, että tätä varten suunnitellaan tarvittavaa teollisuuden rakennemuutosta sekä asianomaisia työntekijöitä tukevia toimia.

| 28. | toteaa, että EU:n päästökauppajärjestelmää vahvistettaessa ja mukauttaessa on parannettava kaikkien toimien yhtenäisyyttä sekä asetettava nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita, joiden mukaan kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan parhaillaan neuvoteltavien kansainvälisten sopimusten pohjalta 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että EU:n päästökauppajärjestelmää vahvistettaessa ja mukauttaessa on parannettava kaikkien toimien yhtenäisyyttä sekä asetettava nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita, joiden mukaan kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan parhaillaan neuvoteltavien kansainvälisten sopimusten pohjalta 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

| 29. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tuella on vahvistettava suuren yleisön osallistumista EU:n toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Kyseisillä valveuttamistoimilla tulisi sekä pyrkiä kannustamaan henkilökohtaisia hyviä käytänteitä että auttaa suurta yleisöä ymmärtämään suuria teollisia ja teknologisia kysymyksiä, joihin sovellettavat strategiat usein perustuvat. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tuella on vahvistettava suuren yleisön osallistumista EU:n toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Kyseisillä valveuttamistoimilla tulisi sekä pyrkiä kannustamaan henkilökohtaisia hyviä käytänteitä että auttaa suurta yleisöä ymmärtämään suuria teollisia ja teknologisia kysymyksiä, joihin sovellettavat strategiat usein perustuvat.

| 30. | on sitä mieltä, että on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten koulutus- ja tiedotustoimia, jotka on suunnattu loppukäyttäjille ja EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluville pienille ja keskisuurille yrityksille. |
| --- | --- |

30.

on sitä mieltä, että on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten koulutus- ja tiedotustoimia, jotka on suunnattu loppukäyttäjille ja EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluville pienille ja keskisuurille yrityksille.

II.   Muutosehdotukset

Muutosehdotus 1

1 artiklan 5 kohta, 9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9 artikla
  Koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärä
  Vuodesta 2013 alkaen vuosittain myönnettävien päästöoikeuksien koko yhteisön lukumäärää vähennetään lineaarisesti kauden 2008–2012 puolivälistä alkaen. Määrää vähennetään lineaarisesti 1,74 prosenttia niiden päästöoikeuksien keskimääräisestä vuotuisesta kokonaismäärästä, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti.
  Komissio julkaisee viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2013 päästöoikeuksien absoluuttisen lukumäärän, joka perustuu jäsenvaltioiden niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti myöntämien päästöoikeuksien kokonaismääriin.
  Komissio tarkastelee lineaarisesti vähennettävää määrää uudelleen viimeistään vuonna 2025. | 9 artikla
  Koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärä
  Vuodesta 2013 alkaen vuosittain myönnettävien päästöoikeuksien koko yhteisön lukumäärää vähennetään lineaarisesti kauden 2008–2012 puolivälistä alkaen. Määrää vähennetään lineaarisesti 1,74 prosenttia niiden päästöoikeuksien keskimääräisestä vuotuisesta kokonaismäärästä, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti.
  Komissio julkaisee viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2013 päästöoikeuksien absoluuttisen lukumäärän, joka perustuu jäsenvaltioiden niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti myöntämien päästöoikeuksien kokonaismääriin.

  Komissio tarkastelee lineaarisesti vähennettävää määrää uudelleen viimeistään vuonna 2025.
  Komissio tarkistaa direktiivin viimeistään vuonna 2018 ottaen huomioon kehityksen vuoden 2020 jälkeistä aikaa ajatellen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9 artikla

Koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärä

Vuodesta 2013 alkaen vuosittain myönnettävien päästöoikeuksien koko yhteisön lukumäärää vähennetään lineaarisesti kauden 2008–2012 puolivälistä alkaen. Määrää vähennetään lineaarisesti 1,74 prosenttia niiden päästöoikeuksien keskimääräisestä vuotuisesta kokonaismäärästä, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti.

Komissio julkaisee viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2013 päästöoikeuksien absoluuttisen lukumäärän, joka perustuu jäsenvaltioiden niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti myöntämien päästöoikeuksien kokonaismääriin.

Komissio tarkastelee lineaarisesti vähennettävää määrää uudelleen viimeistään vuonna 2025.

9 artikla

Koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärä

Vuodesta 2013 alkaen vuosittain myönnettävien päästöoikeuksien koko yhteisön lukumäärää vähennetään lineaarisesti kauden 2008–2012 puolivälistä alkaen. Määrää vähennetään lineaarisesti 1,74 prosenttia niiden päästöoikeuksien keskimääräisestä vuotuisesta kokonaismäärästä, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti.

Komissio julkaisee viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2013 päästöoikeuksien absoluuttisen lukumäärän, joka perustuu jäsenvaltioiden niiden kansallisista jakosuunnitelmista kaudeksi 2008–2012 tehtyjen komission päätösten mukaisesti myöntämien päästöoikeuksien kokonaismääriin.

Komissio tarkastelee lineaarisesti vähennettävää määrää uudelleen viimeistään vuonna 2025.
  Komissio tarkistaa direktiivin viimeistään vuonna 2018 ottaen huomioon kehityksen vuoden 2020 jälkeistä aikaa ajatellen.

Perustelu

Ehdotus direktiivin muuttamisesta koskee kautta 2013–2020. Vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevat säännökset eivät näin ollen ole paikallaan. Sen sijaan huomattavat muutokset nykyiseen päästökauppajärjestelmään nähden oikeuttavat yleistarkistuksen viimeistään vuonna 2018.

Muutosehdotus 2

1 artiklan 7 kohta, 10 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vähintään 20 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, olisi käytettävä seuraaviin tarkoituksiin: | Vähintään 50 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, olisi jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten toimesta käytettävä seuraaviin tarkoituksiin: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vähintään 20 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, olisi käytettävä seuraaviin tarkoituksiin:

Vähintään 50 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, olisi jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten toimesta käytettävä seuraaviin tarkoituksiin:

Muutosehdotus 3

1 artiklan 7 kohta, 10 artiklan 3 kohdan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin kysymyksiin vastaaminen, esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden ja eristyksen parantaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin kysymyksiin vastaaminen, esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden ja eristyksen parantaminen;

| f) | pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin kysymyksiin vastaaminen, esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden ja eristyksen parantaminen;
  toteuttamalla taloudellisia toimia sähkön mahdollisen hinnannousun kompensoimiseksi sekä edistämällä rakennusten energiatehokkuutta ja parantamalla niiden eristystä; |
| --- | --- |

f)

pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin kysymyksiin vastaaminen, esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden ja eristyksen parantaminen;
  toteuttamalla taloudellisia toimia sähkön mahdollisen hinnannousun kompensoimiseksi sekä edistämällä rakennusten energiatehokkuutta ja parantamalla niiden eristystä;

Perustelu

Pienituloisiin kotitalouksiin sovellettaviin kompensointitoimiin on sisällytettävä myös taloudellisia toimia.

Muutosehdotus 4

1 artiklan 7 kohta, 10 artiklan 3 kohta, lisätään kohta 3 a

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3 a   Vähintään 30 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, kohdennetaan jäsenvaltioilta alue- ja paikallisviranomaisille käytettäväksi seuraaviin tarkoituksiin:








  a) | edistetään uusiutuvien energiamuotojen käyttöä ja energiatehokkuutta loppukäytössä, jotta voidaan toteuttaa yhteisön tavoite uusiutuvista lähteistä tuotetun energian 20 prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä sekä energiatehokkuuden lisäämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 a   Vähintään 30 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, mukaan luettuina kaikki tulot kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta huutokaupasta, kohdennetaan jäsenvaltioilta alue- ja paikallisviranomaisille käytettäväksi seuraaviin tarkoituksiin:

a)

edistetään uusiutuvien energiamuotojen käyttöä ja energiatehokkuutta loppukäytössä, jotta voidaan toteuttaa yhteisön tavoite uusiutuvista lähteistä tuotetun energian 20 prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä sekä energiatehokkuuden lisäämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä;

| b) | edistetään toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla, etenkin kuljetus- ja jätealalla; |
| --- | --- |

b)

edistetään toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla, etenkin kuljetus- ja jätealalla;

| c) | rahoitetaan tiedotustoimia, joilla pyritään edistämään hyviä käytänteitä loppukäyttäjien keskuudessa mahdollisen sähkön hinnannousun kompensoimiseksi; |
| --- | --- |

c)

rahoitetaan tiedotustoimia, joilla pyritään edistämään hyviä käytänteitä loppukäyttäjien keskuudessa mahdollisen sähkön hinnannousun kompensoimiseksi;

| d) | rahoitetaan koulutus- ja tiedotustoimia hyvien käytänteiden edistämiseksi pienten ja keskisuurten yritysten sekä toimijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

d)

rahoitetaan koulutus- ja tiedotustoimia hyvien käytänteiden edistämiseksi pienten ja keskisuurten yritysten sekä toimijoiden keskuudessa.

Perustelu

Alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtääviin toimiin ja on varmistettava kyseisten toimien rahoitus.

Alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava uusiutuvista lähteistä tuotetun energian käytön sekä energiatehokkuuden edistämiseen.

Alue- ja paikallistasolla on rahoitettava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtääviä toimia aloilla, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin soveltamisalaan, eli jäte- ja kuljetusalalla.

On rahoitettava sekä kansalaisille että EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluville teollisille toimijoille suunnattuja koulutus- ja tiedotustoimia.

Muutosehdotus 5

1 artiklan 7 kohta, 10 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. | 5.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Ei-toivottujen spekulaatiovoittojen välttämiseksi huutokauppaan osallistuminen voidaan rajoittaa tosiasiallisiin markkinatoimijoihin. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Ei-toivottujen spekulaatiovoittojen välttämiseksi huutokauppaan osallistuminen voidaan rajoittaa tosiasiallisiin markkinatoimijoihin. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Perustelu

Koska päästöoikeuksien määrä on ennakoitavasti rajallinen, on olemassa vaara, että puhdas spekulaatio nostaa hintoja suhteettomasti.

Muutosehdotus 6

1 artiklan 8 kohta, 10 a artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011 yhteisön laajuisia ja täysin yhdenmukaistettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä 2–6 ja 8 kohdassa tarkoitettujen päästöoikeuksien jakamisesta yhdenmukaistetulla tavalla.
  Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on — siinä määrin kuin se on toteutettavissa — varmistettava, että oikeudet jaetaan siten, että jako tuottaa kasvihuonekaasuihin, energiatehokkaisiin tekniikkoihin ja päästöjen vähentämiseen liittyviä kannustimia, eli jakotavassa otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, biomassan käyttö, uusiutuvat energialähteet sekä kasvihuonekaasujen talteenotto ja varastointi, eikä sillä kannusteta päästöjen lisäämiseen. Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta sähköntuotannolle.
  Jos yhteisö tekee ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen sopimuksen, josta seuraa kasvihuonekaasupäästöjen samantasoisia pakollisia vähennyksiä kuin yhteisön vähennykset, komissio tarkastelee edellä tarkoitettuja toimenpiteitä uudelleen varmistaakseen, että päästöoikeuksia jaetaan ilmaiseksi ainoastaan, jos se on kyseisen sopimuksen mukaisesti täysin perusteltua. | 1.   Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011 yhteisön laajuisia ja täysin yhdenmukaistettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä 2–6 ja 8 kohdassa tarkoitettujen päästöoikeuksien jakamisesta yhdenmukaistetulla tavalla.
  Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on — siinä määrin kuin se on toteutettavissa — varmistettava, että oikeudet jaetaan siten, että jako tuottaa kasvihuonekaasuihin, energiatehokkaisiin tekniikkoihin ja päästöjen vähentämiseen liittyviä kannustimia, eli jakotavassa otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, (kuten sähkön ja lämmön yhteistuotanto) korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, biomassan käyttö, uusiutuvat energialähteet sekä kasvihuonekaasujen talteenotto ja varastointi, eikä sillä kannusteta päästöjen lisäämiseen. Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta sähköntuotannolle. Kaikilla muilla aloilla päästöoikeuksia voidaan kuitenkin jakaa ilmaiseksi.

  Jos yhteisö tekee ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen sopimuksen, josta seuraa kasvihuonekaasupäästöjen samantasoisia pakollisia vähennyksiä kuin yhteisön vähennykset, komissio tarkastelee edellä tarkoitettuja toimenpiteitä uudelleen varmistaakseen, että oikeuksia jaetaan ilmaiseksi ainoastaan, jos se on kyseisen sopimuksen mukaisesti täysin perusteltua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011 yhteisön laajuisia ja täysin yhdenmukaistettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä 2–6 ja 8 kohdassa tarkoitettujen päästöoikeuksien jakamisesta yhdenmukaistetulla tavalla.

Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on — siinä määrin kuin se on toteutettavissa — varmistettava, että oikeudet jaetaan siten, että jako tuottaa kasvihuonekaasuihin, energiatehokkaisiin tekniikkoihin ja päästöjen vähentämiseen liittyviä kannustimia, eli jakotavassa otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, biomassan käyttö, uusiutuvat energialähteet sekä kasvihuonekaasujen talteenotto ja varastointi, eikä sillä kannusteta päästöjen lisäämiseen. Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta sähköntuotannolle.

Jos yhteisö tekee ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen sopimuksen, josta seuraa kasvihuonekaasupäästöjen samantasoisia pakollisia vähennyksiä kuin yhteisön vähennykset, komissio tarkastelee edellä tarkoitettuja toimenpiteitä uudelleen varmistaakseen, että päästöoikeuksia jaetaan ilmaiseksi ainoastaan, jos se on kyseisen sopimuksen mukaisesti täysin perusteltua.

1.   Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011 yhteisön laajuisia ja täysin yhdenmukaistettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä 2–6 ja 8 kohdassa tarkoitettujen päästöoikeuksien jakamisesta yhdenmukaistetulla tavalla.

Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on — siinä määrin kuin se on toteutettavissa — varmistettava, että oikeudet jaetaan siten, että jako tuottaa kasvihuonekaasuihin, energiatehokkaisiin tekniikkoihin ja päästöjen vähentämiseen liittyviä kannustimia, eli jakotavassa otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, (kuten sähkön ja lämmön yhteistuotanto) korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, biomassan käyttö, uusiutuvat energialähteet sekä kasvihuonekaasujen talteenotto ja varastointi, eikä sillä kannusteta päästöjen lisäämiseen. Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta sähköntuotannolle. Kaikilla muilla aloilla päästöoikeuksia voidaan kuitenkin jakaa ilmaiseksi.

Jos yhteisö tekee ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen sopimuksen, josta seuraa kasvihuonekaasupäästöjen samantasoisia pakollisia vähennyksiä kuin yhteisön vähennykset, komissio tarkastelee edellä tarkoitettuja toimenpiteitä uudelleen varmistaakseen, että oikeuksia jaetaan ilmaiseksi ainoastaan, jos se on kyseisen sopimuksen mukaisesti täysin perusteltua.

Perustelu

On tarkennettava, että kaikilla aloilla, sähköntuotantoa lukuun ottamatta, päästöoikeuksia voidaan jakaa ilmaiseksi (kokonaan tai osittain).

Muutosehdotus 7

1 artiklan 8 kohta, 10 a artiklan 3 kohta, lisätään uusi kohta 3 a

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sähköntuottajille, jotka tuottavat taloudellisesti perusteltavissa olevaan kysyntään vastaamiseksi lämpöä direktiivissä 2004/8/EY määritellyllä tehokkaalla yhteistuotannolla, voidaan jakaa ilmaisia päästöoikeuksia, jotta voidaan turvata niiden tasavertainen asema suhteessa muihin lämmöntuottajiin. Näille laitoksille tällaisen lämmöntuotannon osalta jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan vuoden 2013 jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä. | Sähköntuottajille, jotka tuottavat taloudellisesti perusteltavissa olevaan kysyntään vastaamiseksi lämpöä direktiivissä 2004/8/EY määritellyllä tehokkaalla yhteistuotannolla, voidaan jakaa erillistuotantoa koskevien vertailuarvojen perusteella ilmaisia päästöoikeuksia, jotta voidaan turvata niiden tasavertainen asema suhteessa muihin lämmöntuottajiin. Näille laitoksille tällaisen lämmöntuotannon osalta jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan vuoden 2013 jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sähköntuottajille, jotka tuottavat taloudellisesti perusteltavissa olevaan kysyntään vastaamiseksi lämpöä direktiivissä 2004/8/EY määritellyllä tehokkaalla yhteistuotannolla, voidaan jakaa ilmaisia päästöoikeuksia, jotta voidaan turvata niiden tasavertainen asema suhteessa muihin lämmöntuottajiin. Näille laitoksille tällaisen lämmöntuotannon osalta jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan vuoden 2013 jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

Sähköntuottajille, jotka tuottavat taloudellisesti perusteltavissa olevaan kysyntään vastaamiseksi lämpöä direktiivissä 2004/8/EY määritellyllä tehokkaalla yhteistuotannolla, voidaan jakaa erillistuotantoa koskevien vertailuarvojen perusteella ilmaisia päästöoikeuksia, jotta voidaan turvata niiden tasavertainen asema suhteessa muihin lämmöntuottajiin. Näille laitoksille tällaisen lämmöntuotannon osalta jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan vuoden 2013 jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

Muutosehdotus 8

1 artiklan 8 kohta, 10 a artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Yhteisön järjestelmään vasta vuodesta 2013 osallistuville laitoksille jaettavan määrän laskentaperusteena käytetty päästöoikeuksien enimmäismäärä ei saa vuonna 2013 olla suurempi kuin kyseisten laitosten todennettujen päästöjen kokonaismäärä vuosina 2005–2007. Näille laitoksille jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan tämän jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä. | 5.   Yhteisön järjestelmään vasta vuodesta 2013 osallistuville laitoksille jaettavan määrän laskentaperusteena käytetty päästöoikeuksien enimmäismäärä ei saa vuonna 2013 olla suurempi kuin kyseisten laitosten todennettujen
  aiempien keskimääräisten päästöjen kokonaismäärä vuosina 2005–2007. Näille laitoksille jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan tämän jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Yhteisön järjestelmään vasta vuodesta 2013 osallistuville laitoksille jaettavan määrän laskentaperusteena käytetty päästöoikeuksien enimmäismäärä ei saa vuonna 2013 olla suurempi kuin kyseisten laitosten todennettujen päästöjen kokonaismäärä vuosina 2005–2007. Näille laitoksille jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan tämän jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

5.   Yhteisön järjestelmään vasta vuodesta 2013 osallistuville laitoksille jaettavan määrän laskentaperusteena käytetty päästöoikeuksien enimmäismäärä ei saa vuonna 2013 olla suurempi kuin kyseisten laitosten todennettujen
  aiempien keskimääräisten päästöjen kokonaismäärä vuosina 2005–2007. Näille laitoksille jaettavaa kokonaismäärää tarkistetaan tämän jälkeen vuosittain 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

Perustelu

On selvennettävä, että kohdassa tarkoitetuilla laitoksilla, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään vuosina 2008–2013, ei voi olla todennettuja päästöjä.

Muutosehdotus 9

1 artiklan 8 kohta, 10 a artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Viisi prosenttia 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kaudeksi 2013–2020 määritellystä koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärästä varataan uusille osallistujille enimmäismääränä, joka voidaan jakaa uusille osallistujille tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen sääntöjen perusteella.
  Jaettavia määriä tarkistetaan 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.
  Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta uusien osallistujien sähköntuotannolle. | 6.   Viisi prosenttia 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kaudeksi 2013–2020 määritellystä koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärästä varataan uusille osallistujille enimmäismääränä, joka voidaan jakaa uusille osallistujille tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen sääntöjen perusteella ja joka määritellään vuotta 2020 koskevien yhteisön teollisuuden bkt:n kehitysennusteiden perusteella. Suurin jaettava päästöoikeuksien lukumäärä ei kuitenkaan voi ylittää viittä prosenttia koko yhteisön päästöoikeuksista, jotka on määritelty 9 ja 9 a artiklan nojalla kaudeksi 2013–2020.

  Jaettavia määriä tarkistetaan 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.
  Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta uusien osallistujien sähköntuotannolle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Viisi prosenttia 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kaudeksi 2013–2020 määritellystä koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärästä varataan uusille osallistujille enimmäismääränä, joka voidaan jakaa uusille osallistujille tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen sääntöjen perusteella.

Jaettavia määriä tarkistetaan 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta uusien osallistujien sähköntuotannolle.

6.   Viisi prosenttia 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kaudeksi 2013–2020 määritellystä koko yhteisön päästöoikeuksien lukumäärästä varataan uusille osallistujille enimmäismääränä, joka voidaan jakaa uusille osallistujille tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen sääntöjen perusteella ja joka määritellään vuotta 2020 koskevien yhteisön teollisuuden bkt:n kehitysennusteiden perusteella. Suurin jaettava päästöoikeuksien lukumäärä ei kuitenkaan voi ylittää viittä prosenttia koko yhteisön päästöoikeuksista, jotka on määritelty 9 ja 9 a artiklan nojalla kaudeksi 2013–2020.

Jaettavia määriä tarkistetaan 9 artiklassa tarkoitetulla lineaarisella määrällä.

Ilmaisia päästöoikeuksia ei jaeta uusien osallistujien sähköntuotannolle.

Perustelu

Uusille osallistujille varattavaa päästöoikeuksien määrää olisi mukautettava vuotta 2020 koskevien teollisuuden bkt:n kasvuennusteiden perusteella. Viisi prosenttia vaikuttaa liialliselta, kun ajatellaan yhteisön teollisuuden bkt:n kasvuennusteita.

Muutosehdotus 10

1 artiklan 8 kohta, 10 a artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Vuonna 2013 ja jokaisena sitä seuraavana vuonna vuoteen 2020 asti sellaisilla aloilla toimiville laitoksille, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuotoriskille, jaetaan ilmaiseksi päästöoikeuksia enintään 100 prosenttia 2–6 kohdan mukaisesti määritellystä määrästä. | 8.   Vuonna 2013 ja jokaisena sitä seuraavana vuonna vuoteen 2020 asti sellaisilla aloilla toimiville laitoksille, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuotoriskille, jaetaan ilmaiseksi päästöoikeuksia enintään 100 prosenttia 2–6 kohdan mukaisesti määritellystä määrästä. Tässä yhteydessä on asetettava etusijalle laitokset, joiden hiilidioksidipäästöt tuotantoyksikköä kohti ovat pienimmät

  (benchmarks). |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Vuonna 2013 ja jokaisena sitä seuraavana vuonna vuoteen 2020 asti sellaisilla aloilla toimiville laitoksille, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuotoriskille, jaetaan ilmaiseksi päästöoikeuksia enintään 100 prosenttia 2–6 kohdan mukaisesti määritellystä määrästä.

8.   Vuonna 2013 ja jokaisena sitä seuraavana vuonna vuoteen 2020 asti sellaisilla aloilla toimiville laitoksille, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuotoriskille, jaetaan ilmaiseksi päästöoikeuksia enintään 100 prosenttia 2–6 kohdan mukaisesti määritellystä määrästä. Tässä yhteydessä on asetettava etusijalle laitokset, joiden hiilidioksidipäästöt tuotantoyksikköä kohti ovat pienimmät

  (benchmarks).

Perustelu

Komission ehdotuksessa syrjitään yrityksiä, jotka ovat vapaaehtoisesti jo ponnistelleet huomattavasti kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämiseksi. ”Puhtaiden” ja ”saastuttavien” laitosten yhtäläinen kohtelu ilmaisia päästöoikeuksia jaettaessa vääristäisi yhteisössä kyseisellä alalla toimivien yritysten välistä kilpailua. Näin ollen on vain oikeudenmukaista ottaa asianmukaisesti huomioon jo saavutetut päästövähennykset. Ehdotettu vertailukohdemalli, jonka mukaan vain ”puhtaimmat” laitokset saisivat kaikki päästöoikeutensa maksutta, on toteutuskelpoinen ja avoin eikä haittaa kilpailua.

Muutosehdotus 11

1 artiklan 8 kohta, 10 b artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimenpiteet eräiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tukemiseksi hiilivuodon tapauksessa
  Komissio antaa viimeistään kesäkuussa 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansainvälisten neuvottelujen tuloksiin ja niiden seurauksena mahdollisesti saavutettaviin kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärän vähennyksiin ja kaikkien asianosaisten työmarkkinaosapuolten kuulemiseen perustuvan analyyttisen kertomuksen, jossa tarkastellaan niiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tai osa-alojen tilannetta, joita hiilivuodon on määritelty selvästi uhkaavan. Kertomukseen on liitettävä aiheellisia ehdotuksia esimerkiksi seuraavista:






  — | kyseisten alojen tai osa-alojen 10 a artiklan mukaisesti ilmaiseksi saamien päästöoikeuksien määrän tarkistaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimenpiteet eräiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tukemiseksi hiilivuodon tapauksessa

Komissio antaa viimeistään kesäkuussa 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansainvälisten neuvottelujen tuloksiin ja niiden seurauksena mahdollisesti saavutettaviin kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärän vähennyksiin ja kaikkien asianosaisten työmarkkinaosapuolten kuulemiseen perustuvan analyyttisen kertomuksen, jossa tarkastellaan niiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tai osa-alojen tilannetta, joita hiilivuodon on määritelty selvästi uhkaavan. Kertomukseen on liitettävä aiheellisia ehdotuksia esimerkiksi seuraavista:

—

kyseisten alojen tai osa-alojen 10 a artiklan mukaisesti ilmaiseksi saamien päästöoikeuksien määrän tarkistaminen;

| — | 10 a artiklan mukaisesti määriteltyjen alojen tai osa-alojen tuottamien tuotteiden maahantuojien sisällyttäminen yhteisön järjestelmään. |
| --- | --- |

—

10 a artiklan mukaisesti määriteltyjen alojen tai osa-alojen tuottamien tuotteiden maahantuojien sisällyttäminen yhteisön järjestelmään.

Aiheellisia toimenpiteitä harkittaessa on otettava huomioon myös mahdolliset sitovat alakohtaiset sopimukset, jotka johtavat suuruudeltaan ilmastonmuutoksen rajoittamisen edellyttämiin, tarkkailtavissa ja todennettavissa oleviin päästövähennyksiin, joihin sovelletaan pakollisia valvontajärjestelyjä.

Toimenpiteet eräiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tukemiseksi hiilivuodon tapauksessa

Viimeistään puolen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta komissio tekee kaikkia asianomaisia työmarkkinaosapuolia sekä alueiden komiteaa kuultuaan konkreettisia ehdotuksia hiilivuodon estämiseksi energiaintensiivisillä aloilla ja osa-aloilla.

Komissio antaa viimeistään kesäkuussa 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansainvälisten neuvottelujen tuloksiin ja niiden seurauksena mahdollisesti saavutettaviin kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärän vähennyksiin ja kaikkien asianosaisten työmarkkinaosapuolten kuulemiseen perustuvan analyyttisen kertomuksen, jossa tarkastellaan niiden energiaintensiivisten teollisuudenalojen tai osa-alojen tilannetta, joita hiilivuodon on määritelty selvästi uhkaavan. Kertomukseen on liitettävä aiheellisia ehdotuksia esimerkiksi seuraavista:

| — | kyseisten alojen tai osa-alojen 10 a artiklan mukaisesti ilmaiseksi saamien päästöoikeuksien määrän tarkistaminen; |
| --- | --- |

—

kyseisten alojen tai osa-alojen 10 a artiklan mukaisesti ilmaiseksi saamien päästöoikeuksien määrän tarkistaminen;

| — | 10 a artiklan mukaisesti määriteltyjen alojen tai osa-alojen tuottamien tuotteiden maahantuojien sisällyttäminen yhteisön järjestelmään. |
| --- | --- |

—

10 a artiklan mukaisesti määriteltyjen alojen tai osa-alojen tuottamien tuotteiden maahantuojien sisällyttäminen yhteisön järjestelmään.

Aiheellisia toimenpiteitä harkittaessa on otettava huomioon myös mahdolliset sitovat alakohtaiset sopimukset, jotka johtavat suuruudeltaan ilmastonmuutoksen rajoittamisen edellyttämiin, tarkkailtavissa ja todennettavissa oleviin päästövähennyksiin, joihin sovelletaan pakollisia valvontajärjestelyjä.

Perustelu

Alue- ja paikallisviranomaisille on annettava rooli määriteltäessä aloja ja osa-aloja, jotka ovat vaarassa kärsiä hiilivuodosta, jotta asianomaisissa yrityksissä, etenkin pk-yrityksissä, rajoitetaan kilpailukyvyn ja työpaikkojen menettämisen vaaraa.

Juuri energiaintensiivisillä aloilla tehtävät investoinnit edellyttävät yleensä huomattavasti pääomaa ja pitkää kehittämisaikaa. Kyseisille yrityksille on näin ollen sitäkin tärkeämpää, että niillä on luotettavat ja ennakoitavat toiminnan perusedellytykset. Suunnitelma, jonka mukaan vasta vuonna 2011 on määrä pohtia sitä, miten energiaintensiivisten alojen erityistilanne voidaan ottaa huomioon, ei vastaa kyseisten yritysten oikeutettuja vaatimuksia suunnitteluvarmuudesta. Epävarmuus tulevista perusedellytyksistä on jo todistettavasti johtanut investointien lykkäämiseen tai jopa niiden siirtämiseen unionin ulkopuolisiin maihin. Komissiota kehotetaankin ryhtymään kyseisiin pohdintoihin ja esittämään suunnitelmansa mahdollisimman pian.

Muutosehdotus 12

1 artiklan 21 kohta, 27 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat jättää yhteisön järjestelmän ulkopuolelle polttolaitokset, joiden nimellinen lämpöteho on pienempi kuin 25 megawattia, joiden toimivaltaiselle viranomaiselle raportoidut päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat vähemmän kuin 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia jokaisena kolmena edeltävänä vuonna ja joihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla on saavutettavissa vastaavia päästövähennyksiä, jos asianomainen jäsenvaltio täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | se ilmoittaa komissiolle jokaisen tällaisen laitoksen ja toteutetut vastaavat toimenpiteet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltiot voivat jättää yhteisön järjestelmän ulkopuolelle polttolaitokset, joiden nimellinen lämpöteho on pienempi kuin 25 megawattia, joiden toimivaltaiselle viranomaiselle raportoidut päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat vähemmän kuin 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia jokaisena kolmena edeltävänä vuonna ja joihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla on saavutettavissa vastaavia päästövähennyksiä, jos asianomainen jäsenvaltio täyttää seuraavat edellytykset:

a)

se ilmoittaa komissiolle jokaisen tällaisen laitoksen ja toteutetut vastaavat toimenpiteet;

| b) | se vahvistaa, että tarkkailujärjestelyjä on otettu käyttöön sen arvioimiseksi, ovatko minkään laitokset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna; |
| --- | --- |

b)

se vahvistaa, että tarkkailujärjestelyjä on otettu käyttöön sen arvioimiseksi, ovatko minkään laitokset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna;

| c) | se vahvistaa, että jos minkä tahansa laitoksen päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna tai jos vastaavia toimenpiteitä ei enää toteuteta, laitos otetaan takaisin järjestelmään; |
| --- | --- |

c)

se vahvistaa, että jos minkä tahansa laitoksen päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna tai jos vastaavia toimenpiteitä ei enää toteuteta, laitos otetaan takaisin järjestelmään;

| d) | se julkaisee a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti kommentoitaviksi. |
| --- | --- |

d)

se julkaisee a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti kommentoitaviksi.

1.   Jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon laitoksen omistajan mielipiteen ja jättää yhteisön järjestelmän ulkopuolelle polttolaitokset, joiden nimellinen lämpöteho on pienempi kuin 25 megawattia, joiden toimivaltaiselle viranomaiselle raportoidut päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat vähemmän kuin 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia jokaisena kolmena edeltävänä vuonna ja joihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla on saavutettavissa vastaavia päästövähennyksiä. Jäsenvaltiot määrittelevät kyseiset toimet yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa komission antamien asianomaisten suuntaviivojen perusteella.

2.   Kohdassa 1 tarkoitetut laitokset voidaan jättää yhteisön järjestelmän ulkopuolelle, mikäli,
  jos asianomainen jäsenvaltio täyttää seuraavat edellytykset:

| a) | se ilmoittaa komissiolle jokaisen tällaisen laitoksen ja toteutetut vastaavat toimenpiteet; |
| --- | --- |

a)

se ilmoittaa komissiolle jokaisen tällaisen laitoksen ja toteutetut vastaavat toimenpiteet;

| b) | se vahvistaa, että tarkkailujärjestelyjä on otettu käyttöön sen arvioimiseksi, ovatko minkään laitokset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna; |
| --- | --- |

b)

se vahvistaa, että tarkkailujärjestelyjä on otettu käyttöön sen arvioimiseksi, ovatko minkään laitokset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna;

| c) | se vahvistaa alue- ja paikallisviranomaisia kuultuaan, että jos minkä tahansa laitoksen päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna tai jos vastaavia toimenpiteitä ei enää toteuteta, laitos otetaan takaisin järjestelmään; |
| --- | --- |

c)

se vahvistaa alue- ja paikallisviranomaisia kuultuaan, että jos minkä tahansa laitoksen päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat 10 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai enemmän minä tahansa kalenterivuonna tai jos vastaavia toimenpiteitä ei enää toteuteta, laitos otetaan takaisin järjestelmään;

| d) | se julkaisee a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti kommentoitaviksi. |
| --- | --- |

d)

se julkaisee a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti kommentoitaviksi.

Perustelu

Tavoitteena on saada tietoa aluetasolla toteutetuista toimista päästöjen vähentämiseksi, sillä pienten laitosten toimiluvan myöntäminen kuuluu alueiden toimivaltaan.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/28

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeiset komission säädösehdotukset”

(2008/C 325/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on huolestunut varojen puutteesta maaseudun kehittämiseen. Uusiin haasteisiin vastaamiseksi ei pitäisi lähitulevaisuudessa rajoittua ensimmäisen pilarin varoihin. Komitea kehottaa siksi yhdistämään huolen EU:n muihin politiikkoihin, erityisesti koheesiopolitiikkaan. |
| --- | --- |

—

on huolestunut varojen puutteesta maaseudun kehittämiseen. Uusiin haasteisiin vastaamiseksi ei pitäisi lähitulevaisuudessa rajoittua ensimmäisen pilarin varoihin. Komitea kehottaa siksi yhdistämään huolen EU:n muihin politiikkoihin, erityisesti koheesiopolitiikkaan.

| — | esittää painokkaasti, että tuetaan maaseudun kehittämispolitiikan ja EU:n muiden politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, välisiä synergiaetuja |
| --- | --- |

—

esittää painokkaasti, että tuetaan maaseudun kehittämispolitiikan ja EU:n muiden politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, välisiä synergiaetuja

| — | kannattaa voimistuvaa kehotusta investoida maatalousaiheiseen tutkimukseen ja soveltaa tutkimustuloksia käytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen etsiä synergiaetuja tietoverkoston kanssa. |
| --- | --- |

—

kannattaa voimistuvaa kehotusta investoida maatalousaiheiseen tutkimukseen ja soveltaa tutkimustuloksia käytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen etsiä synergiaetuja tietoverkoston kanssa.

| — | katsoo, että uusiin haasteisiin vastaamiseksi unionin on asetettava päämääräksi suljettuun kiertokulkujärjestelmään pohjautuva talous sekä kannustettava ja tuettava innovoivaa maataloutta kattavasti |
| --- | --- |

—

katsoo, että uusiin haasteisiin vastaamiseksi unionin on asetettava päämääräksi suljettuun kiertokulkujärjestelmään pohjautuva talous sekä kannustettava ja tuettava innovoivaa maataloutta kattavasti

| — | katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi suunniteltava yhdennettyjä elintarvikestrategioita |
| --- | --- |

—

katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi suunniteltava yhdennettyjä elintarvikestrategioita

| — | katsoo, että alueita olisi kannustettava kehittämään ja edistämään paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita ja niiden oheistuotteita silloin, kun se vahvistaa ekologista tasapainoa |
| --- | --- |

—

katsoo, että alueita olisi kannustettava kehittämään ja edistämään paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita ja niiden oheistuotteita silloin, kun se vahvistaa ekologista tasapainoa

| — | ehdottaa maitokiintiön lisäämistä jo nyt 2 prosentilla vuodessa ja että komission olisi turvattava epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tilojen viljelijöiden asema, jos maitokiintiöiden nostaminen vaikeuttaa sitä |
| --- | --- |

—

ehdottaa maitokiintiön lisäämistä jo nyt 2 prosentilla vuodessa ja että komission olisi turvattava epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tilojen viljelijöiden asema, jos maitokiintiöiden nostaminen vaikeuttaa sitä

| — | katsoo, että Euroopalla on sosiaalinen vastuu pyrkiä kaikin tavoin yhdistämään ihmisiä, ympäristönsuojelua ja taloutta koskevat periaatteet nykyisten ja tulevien WTO-neuvottelujen tulokseen |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopalla on sosiaalinen vastuu pyrkiä kaikin tavoin yhdistämään ihmisiä, ympäristönsuojelua ja taloutta koskevat periaatteet nykyisten ja tulevien WTO-neuvottelujen tulokseen

| — | toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja aluehallinnon elimet ovat hankkineet maaseudun kehittämispolitiikasta kosolti kokemusta ja asiantuntemusta ja ne suhtautuisivat myönteisesti esitykseen kyseisten elinten vastuun lisäämisestä EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja kohdentamisessa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja aluehallinnon elimet ovat hankkineet maaseudun kehittämispolitiikasta kosolti kokemusta ja asiantuntemusta ja ne suhtautuisivat myönteisesti esitykseen kyseisten elinten vastuun lisäämisestä EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja kohdentamisessa.

| Esittelijä | : | Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK Zuid-Hollandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen (NL, ALDE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK Zuid-Hollandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen (NL, ALDE)

Viiteasiakirjat

Ehdotus: neuvoston asetus viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä

Ehdotus: neuvoston asetus yhteisen maatalouspolitiikan muuttamisesta asetuksia (EY) N:o 320/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o (...)/2008 muuttamalla

Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta

Ehdotus: neuvoston päätös maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta SEK(2008) 1885 — SEK(2008) 1886

KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0103 CNS — 2008/0104 CNS — 2008/0105 CNS — 2008/0106 CNS

ALUEIDEN KOMITEA

Lausunnon pääkohdat

| 1. | tarkastelee maatalouden ja elintarviketeollisuuden strategista merkitystä, ottaa huomioon yritysten selvästi monikansallisen toimintaympäristön, tukee laadukasta maataloustuotantoa kaikilla alueilla ja on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä yhteisen maatalouspolitiikan merkityksestä. |
| --- | --- |

1.

tarkastelee maatalouden ja elintarviketeollisuuden strategista merkitystä, ottaa huomioon yritysten selvästi monikansallisen toimintaympäristön, tukee laadukasta maataloustuotantoa kaikilla alueilla ja on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä yhteisen maatalouspolitiikan merkityksestä.

| 2. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että sellaisen järjestelmän luominen, joka takaa Euroopan väestölle tietyntasoisen elintarvikeomavaraisuuden, edellyttää tarvittaessa kriisinhallintaa. Komitea tunnustaa, että elintarviketuotannon osalta markkinat eivät aina onnistu ratkaisemaan tuottajien tulojen ja julkisen kysynnän välistä yhtälöä, minkä vuoksi yhteinen maatalouspolitiikka on perusteltua. |
| --- | --- |

2.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että sellaisen järjestelmän luominen, joka takaa Euroopan väestölle tietyntasoisen elintarvikeomavaraisuuden, edellyttää tarvittaessa kriisinhallintaa. Komitea tunnustaa, että elintarviketuotannon osalta markkinat eivät aina onnistu ratkaisemaan tuottajien tulojen ja julkisen kysynnän välistä yhtälöä, minkä vuoksi yhteinen maatalouspolitiikka on perusteltua.

| 3. | painottaa, että tarkasteltaessa säädösehdotuksiin jo sisällytettyjä suosituksia voidaan havaita, että monet komitean suuntaa-antavassa lausunnossa ”Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastus” (CdR 197/2007) esittämät suositukset pätevät edelleen. Esitettyjen säädösehdotusten lisäksi tarvitaan kuitenkin myös muita yksinkertaistamistoimia, jotta yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisesta vastaavien alueviranomaisten ja viljelijöiden byrokraattista taakkaa todella saadaan kevennettyä. Erityisesti täydentäviä ehtoja on syytä yksinkertaistaa entistä enemmän, eikä myöskään liitteessä III esitettyjen ehtojen laajentaminen saa lisätä rasitteita. Lisäksi liitteessä III esitettyjen vaatimusten mukaisia yksittäisiä toimia toteutettaessa olisi otettava huomioon osittain hyvinkin erilaiset alueelliset olosuhteet ja luonnonolot. Niin ikään on kiinnitettävä huomiota jo olemassa oleviin sääntelyjärjestelmiin. |
| --- | --- |

3.

painottaa, että tarkasteltaessa säädösehdotuksiin jo sisällytettyjä suosituksia voidaan havaita, että monet komitean suuntaa-antavassa lausunnossa ”Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastus” (CdR 197/2007) esittämät suositukset pätevät edelleen. Esitettyjen säädösehdotusten lisäksi tarvitaan kuitenkin myös muita yksinkertaistamistoimia, jotta yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisesta vastaavien alueviranomaisten ja viljelijöiden byrokraattista taakkaa todella saadaan kevennettyä. Erityisesti täydentäviä ehtoja on syytä yksinkertaistaa entistä enemmän, eikä myöskään liitteessä III esitettyjen ehtojen laajentaminen saa lisätä rasitteita. Lisäksi liitteessä III esitettyjen vaatimusten mukaisia yksittäisiä toimia toteutettaessa olisi otettava huomioon osittain hyvinkin erilaiset alueelliset olosuhteet ja luonnonolot. Niin ikään on kiinnitettävä huomiota jo olemassa oleviin sääntelyjärjestelmiin.

| 4. | kannattaa suuntaa-antavasta lausunnostaan poiketen kesannointipakon poistamista ja siihen liittyviä vapaaehtoisia toisen pilarin mukaisia ympäristönsuojelutoimia, jotka koskevat tiettyjä viljelyaloja. |
| --- | --- |

4.

kannattaa suuntaa-antavasta lausunnostaan poiketen kesannointipakon poistamista ja siihen liittyviä vapaaehtoisia toisen pilarin mukaisia ympäristönsuojelutoimia, jotka koskevat tiettyjä viljelyaloja.

| 5. | kehottaa maitomarkkinoiden nykytilanteen valossa harkitsemaan uudelleen ehdotuksia maitokiintiöiden kasvattamiseksi, jonka avulla on tarkoitus valmistautua maitokiintiöiden lakkauttamiseen. Olisi syytä valita asianmukaiset välineet ja tarvittaessa osoittaa niitä varten riittävästi varoja, jotta voidaan osittain estää se, että kilpailuasemaltaan ja luonnonoloiltaan epäsuotuisille alueille aiheutuu maitokiintiöiden lakkauttamisesta valtavia haittoja. |
| --- | --- |

5.

kehottaa maitomarkkinoiden nykytilanteen valossa harkitsemaan uudelleen ehdotuksia maitokiintiöiden kasvattamiseksi, jonka avulla on tarkoitus valmistautua maitokiintiöiden lakkauttamiseen. Olisi syytä valita asianmukaiset välineet ja tarvittaessa osoittaa niitä varten riittävästi varoja, jotta voidaan osittain estää se, että kilpailuasemaltaan ja luonnonoloiltaan epäsuotuisille alueille aiheutuu maitokiintiöiden lakkauttamisesta valtavia haittoja.

| 6. | katsoo, että YMP:n terveystarkastuksessa ei voida rajoittua yksinomaan jatkamaan vuoden 2003 uudistusta, vaan sen avulla on ennen kaikkea vastattava kansainvälisen elintarvikealan uuteen suhdanteeseen. AK kehottaa varovaisuuteen, jotta terveystarkastuksen yhteydessä ei poisteta peruuttamattomasti nykyisiä markkinavälineitä. Elintarvikemarkkinoiden nykyinen maailmanlaajuinen epävakaus edellyttää varovaisuutta eli vaikka kyseisiä välineitä ei käytetä nykyisin, ne tulisi voida tarvittaessa aktivoida uudelleen. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että YMP:n terveystarkastuksessa ei voida rajoittua yksinomaan jatkamaan vuoden 2003 uudistusta, vaan sen avulla on ennen kaikkea vastattava kansainvälisen elintarvikealan uuteen suhdanteeseen. AK kehottaa varovaisuuteen, jotta terveystarkastuksen yhteydessä ei poisteta peruuttamattomasti nykyisiä markkinavälineitä. Elintarvikemarkkinoiden nykyinen maailmanlaajuinen epävakaus edellyttää varovaisuutta eli vaikka kyseisiä välineitä ei käytetä nykyisin, ne tulisi voida tarvittaessa aktivoida uudelleen.

| 7. | on yhtä mieltä uusien haasteiden merkityksestä ja siitä, että tarvitaan voimakkaita kannustimia kaikissa jäsenvaltioissa, jotta uusiin haasteisiin liittyvät toimet voidaan käynnistää menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

7.

on yhtä mieltä uusien haasteiden merkityksestä ja siitä, että tarvitaan voimakkaita kannustimia kaikissa jäsenvaltioissa, jotta uusiin haasteisiin liittyvät toimet voidaan käynnistää menestyksekkäästi.

| 8. | on kuitenkin huolissaan siitä, että komission ehdottamassa muodossa mukauttaminen voi yleisesti ottaen merkitä viljelijöille alueesta riippuen huomattavaa tulojen vähennystä. |
| --- | --- |

8.

on kuitenkin huolissaan siitä, että komission ehdottamassa muodossa mukauttaminen voi yleisesti ottaen merkitä viljelijöille alueesta riippuen huomattavaa tulojen vähennystä.

| 9. | katsoo, että komission ei pitäisi aliarvioida YMP:n vuoteen 2013 asti ulottuvan sovitun rahoituskehyksen luotettavuuden tärkeyttä. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että komission ei pitäisi aliarvioida YMP:n vuoteen 2013 asti ulottuvan sovitun rahoituskehyksen luotettavuuden tärkeyttä.

| 10. | ehdottaa, että osa vapautuvista varoista voitaisiin investoida myös muihin kuin uusia haasteita varten kehitettäviin toimiin, kuten ensimmäisen pilarin uusiin toimiin yhteisön lampaan- ja vuohenkasvatusalan tukemiseksi, sillä ala on sosiaalisesta, taloudellisesta ja ympäristönäkökulmasta erittäin tärkeä ja eurooppalainen lammas- ja vuohikanta on nykyisellään vaarassa pienentyä voimakkaasti. Samoin voitaisiin investoida maatalouteen liittyviin toisen pilarin nykyisiin toimiin, useisiin toisen pilarin uusiin toimiin, joiden tarkoituksena on auttaa maanviljelijöitä sopeutumaan ensimmäisen pilarin uuteen tilanteeseen, tai toisen pilarin muihin uusiin toimiin, joilla on tarkoitus kattaa monimuotoiseen maatalouteen liittyvistä lukuisista toimista suurelle yleisölle aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

10.

ehdottaa, että osa vapautuvista varoista voitaisiin investoida myös muihin kuin uusia haasteita varten kehitettäviin toimiin, kuten ensimmäisen pilarin uusiin toimiin yhteisön lampaan- ja vuohenkasvatusalan tukemiseksi, sillä ala on sosiaalisesta, taloudellisesta ja ympäristönäkökulmasta erittäin tärkeä ja eurooppalainen lammas- ja vuohikanta on nykyisellään vaarassa pienentyä voimakkaasti. Samoin voitaisiin investoida maatalouteen liittyviin toisen pilarin nykyisiin toimiin, useisiin toisen pilarin uusiin toimiin, joiden tarkoituksena on auttaa maanviljelijöitä sopeutumaan ensimmäisen pilarin uuteen tilanteeseen, tai toisen pilarin muihin uusiin toimiin, joilla on tarkoitus kattaa monimuotoiseen maatalouteen liittyvistä lukuisista toimista suurelle yleisölle aiheutuvat kustannukset.

| 11. | katsoo, että tavoitteiden ja toimien välinen tasapaino saattaa olla erilainen niillä alueilla, jotka ovat tähän mennessä jo toteuttaneet useita toimia uusista haasteista selviytymiseksi tai jotka ovat suurelta osin jo käyttäneet varansa uusien haasteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tavoitteiden ja toimien välinen tasapaino saattaa olla erilainen niillä alueilla, jotka ovat tähän mennessä jo toteuttaneet useita toimia uusista haasteista selviytymiseksi tai jotka ovat suurelta osin jo käyttäneet varansa uusien haasteiden mukaisesti.

| 12. | toteaa, että mikäli unionin maatalouspolitiikassa on määrä kunnioittaa EU:n politiikan yleisiä perusperiaatteita, tuen mukauttamisen on perustuttava ensisijaisesti tuotanto-olosuhteisiin ja maailmanlaajuista kilpailua koskevia kriteerejä on tarkasteltava vasta sen jälkeen. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että mikäli unionin maatalouspolitiikassa on määrä kunnioittaa EU:n politiikan yleisiä perusperiaatteita, tuen mukauttamisen on perustuttava ensisijaisesti tuotanto-olosuhteisiin ja maailmanlaajuista kilpailua koskevia kriteerejä on tarkasteltava vasta sen jälkeen.

| 13. | katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetun hallinnon tasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetun hallinnon tasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella.

| 14. | ilmaisee tässä säädösehdotuksista annettavassa lausunnossa olevansa huolestunut varojen puutteesta maaseudun kehittämiseen yleensä ja varsinkin uusiin haasteisiin vastaamiseen ja ilmoittaa näin ollen selvästi mielipiteekseen, että lisäinvestointeja uusiin haasteisiin vastaamiseksi ei pitäisi lähitulevaisuudessa rajoittaa ensimmäisen pilarin varoihin. Komitea kehottaa siksi yhdistämään huolen EU:n muihin politiikkoihin, erityisesti koheesiopolitiikkaan. |
| --- | --- |

14.

ilmaisee tässä säädösehdotuksista annettavassa lausunnossa olevansa huolestunut varojen puutteesta maaseudun kehittämiseen yleensä ja varsinkin uusiin haasteisiin vastaamiseen ja ilmoittaa näin ollen selvästi mielipiteekseen, että lisäinvestointeja uusiin haasteisiin vastaamiseksi ei pitäisi lähitulevaisuudessa rajoittaa ensimmäisen pilarin varoihin. Komitea kehottaa siksi yhdistämään huolen EU:n muihin politiikkoihin, erityisesti koheesiopolitiikkaan.

| 15. | keskittyy tässä lausunnossa maaseudun kehittämisasetusta (EY) N:o 1698/2005 koskevien ehdotusten soveltamisalaan. Tavoitteena on päästä uusien haasteiden kannalta mahdollisimman hyviin tuloksiin. |
| --- | --- |

15.

keskittyy tässä lausunnossa maaseudun kehittämisasetusta (EY) N:o 1698/2005 koskevien ehdotusten soveltamisalaan. Tavoitteena on päästä uusien haasteiden kannalta mahdollisimman hyviin tuloksiin.

| 16. | ottaa tässä lausunnossa kantaa tulevaan YMP:hen yleismaailmallisesta perspektiivistä tarkasteltuna ja ottaa esiin WTO:n kannalta merkittäviä seikkoja, kuten teollis- ja tekijänoikeudet sekä EU:n laatumerkit ja energiankulutusta osoittavat merkinnät. |
| --- | --- |

16.

ottaa tässä lausunnossa kantaa tulevaan YMP:hen yleismaailmallisesta perspektiivistä tarkasteltuna ja ottaa esiin WTO:n kannalta merkittäviä seikkoja, kuten teollis- ja tekijänoikeudet sekä EU:n laatumerkit ja energiankulutusta osoittavat merkinnät.

| 17. | kehottaa tässä lausunnossa komissiota tarjoamaan AK:lle tilaisuuden antaa oma panoksensa tuleviin keskusteluihin ja toimiin sekä esittelee uusia AK:n aloitteita, kuten aikomus järjestää sidosryhmien konferenssi ja selvittää Euroopan maatalouden ja maaseudun kehittämisen tulevaisuudennäkymiä keskittymällä aluetason päätöksenteon vaikutuksiin. Lisäksi tulee jatkaa maatalouden ympäristöolojen parantamista. |
| --- | --- |

17.

kehottaa tässä lausunnossa komissiota tarjoamaan AK:lle tilaisuuden antaa oma panoksensa tuleviin keskusteluihin ja toimiin sekä esittelee uusia AK:n aloitteita, kuten aikomus järjestää sidosryhmien konferenssi ja selvittää Euroopan maatalouden ja maaseudun kehittämisen tulevaisuudennäkymiä keskittymällä aluetason päätöksenteon vaikutuksiin. Lisäksi tulee jatkaa maatalouden ympäristöolojen parantamista.

| 18. | korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä ja painottaa, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa elintarvikkeiden turvallisuus ja saatavuus, koska EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuoja. |
| --- | --- |

18.

korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä ja painottaa, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa elintarvikkeiden turvallisuus ja saatavuus, koska EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuoja.

| 19. | katsoo, että tarvitaan ”pehmeä lasku”, jotta vuonna 2015 tapahtuvaan maitokiintiöiden lakkauttamiseen voitaisiin sopeutua kitkattomasti. Komitea pitää parhaana ratkaisuna vuotuisten maitokiintiöiden lisäämistä vähintään 2 prosentilla ainakin niillä alueilla ja niissä maissa, joilla on suuri tuotantopotentiaali. Koska tuotantomäärät ja hinnat vaihtelevat nykyään voimakkaasti, markkinoiden hallintamekanismit olisi säilytettävä kiintiöjärjestelmän lakkauttamiseen asti. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tarvitaan ”pehmeä lasku”, jotta vuonna 2015 tapahtuvaan maitokiintiöiden lakkauttamiseen voitaisiin sopeutua kitkattomasti. Komitea pitää parhaana ratkaisuna vuotuisten maitokiintiöiden lisäämistä vähintään 2 prosentilla ainakin niillä alueilla ja niissä maissa, joilla on suuri tuotantopotentiaali. Koska tuotantomäärät ja hinnat vaihtelevat nykyään voimakkaasti, markkinoiden hallintamekanismit olisi säilytettävä kiintiöjärjestelmän lakkauttamiseen asti.

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

Yhteinen maatalouspolitiikka

| 20. | pitää yhteistä maatalouspolitiikkaa nykyisin tärkeänä ja katsoo, että sen merkitys säilyy mahdollisesti myös lähitulevaisuudessa, kun keskustelua YMP:n tehokkuudesta jatketaan elintarvikkeiden, rehun, polttoaineiden ja kuitujen maailmanlaajuisen kysynnän kasvun valossa. |
| --- | --- |

20.

pitää yhteistä maatalouspolitiikkaa nykyisin tärkeänä ja katsoo, että sen merkitys säilyy mahdollisesti myös lähitulevaisuudessa, kun keskustelua YMP:n tehokkuudesta jatketaan elintarvikkeiden, rehun, polttoaineiden ja kuitujen maailmanlaajuisen kysynnän kasvun valossa.

| 21. | ilmaisee näkemyksen, jonka mukaan Euroopan maatalous ei pysty tulemaan toimeen yhä enemmän globalisoituvassa maailmassa, ellei Euroopalla ole markkinoidensääntelyjärjestelmää ja vahvaa yhteistä politiikkaa, jolla pyritään strategisiin päämääriin ja joka keskittyy kuluttajakysyntään sekä tarjoaa aluetasolle mahdollisuuksia tarttua tilaisuuteen ja osallistua toimintaan erityisesti uusiin haasteisiin vastattaessa. Sen on lisäksi oltava taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää ja kyettävä edistämään maaseudun säilymistä elävänä. Samalla on kuitenkin otettava huomioon Euroopan alueiden maantieteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

21.

ilmaisee näkemyksen, jonka mukaan Euroopan maatalous ei pysty tulemaan toimeen yhä enemmän globalisoituvassa maailmassa, ellei Euroopalla ole markkinoidensääntelyjärjestelmää ja vahvaa yhteistä politiikkaa, jolla pyritään strategisiin päämääriin ja joka keskittyy kuluttajakysyntään sekä tarjoaa aluetasolle mahdollisuuksia tarttua tilaisuuteen ja osallistua toimintaan erityisesti uusiin haasteisiin vastattaessa. Sen on lisäksi oltava taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää ja kyettävä edistämään maaseudun säilymistä elävänä. Samalla on kuitenkin otettava huomioon Euroopan alueiden maantieteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen monimuotoisuus.

| 22. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan ilmastonmuutos, bioenergia, vesihuolto ja biologinen monimuotoisuus ovat tärkeitä tulevaisuuden haasteita myös maataloudelle. Tässä yhteydessä on selvitettävä, miten tarvittavaa sopeutumista voidaan tukea YMP:n avulla. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan jäsenvaltioiden ja alueiden tekemän esityön asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

22.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan ilmastonmuutos, bioenergia, vesihuolto ja biologinen monimuotoisuus ovat tärkeitä tulevaisuuden haasteita myös maataloudelle. Tässä yhteydessä on selvitettävä, miten tarvittavaa sopeutumista voidaan tukea YMP:n avulla. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan jäsenvaltioiden ja alueiden tekemän esityön asianmukaisesti huomioon.

| 23. | ilmaisee huolestuneisuutensa komission ehdotuksista jatkaa yhteisön interventiotoimenpiteiden purkamista tilanteessa, jolle on ominaista markkinoiden epävakaisuus. Komitea katsoo, että on tärkeää säilyttää markkinoiden nykyiset interventiovälineet, joita rahoitetaan yhteisön varoin. |
| --- | --- |

23.

ilmaisee huolestuneisuutensa komission ehdotuksista jatkaa yhteisön interventiotoimenpiteiden purkamista tilanteessa, jolle on ominaista markkinoiden epävakaisuus. Komitea katsoo, että on tärkeää säilyttää markkinoiden nykyiset interventiovälineet, joita rahoitetaan yhteisön varoin.

| 24. | työskentelee myös vastaisuudessa varmistaakseen, ettei YMP:tä tarkistettaessa — mikä sinänsä on tarpeellista — päädytä uudelleen kansallistamaan politiikkaa miltään osin. Tällä tarkoitetaan sitä, että vaikka politiikan toteuttamisesta ja osarahoituksesta huolehtiminen on siirrettävissä alueille ja jäsenvaltioille, YMP:n toteutuminen on itsessään varmistettava yhteisellä tasolla, strategia ja talousarvio mukaan luettuina. Komitea kannattaa sitä, että EU:n vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen yhteydessä sovittu YMP:n määrärahojen enimmäismäärä säilyy ennallaan rahoituskauden loppuun asti. |
| --- | --- |

24.

työskentelee myös vastaisuudessa varmistaakseen, ettei YMP:tä tarkistettaessa — mikä sinänsä on tarpeellista — päädytä uudelleen kansallistamaan politiikkaa miltään osin. Tällä tarkoitetaan sitä, että vaikka politiikan toteuttamisesta ja osarahoituksesta huolehtiminen on siirrettävissä alueille ja jäsenvaltioille, YMP:n toteutuminen on itsessään varmistettava yhteisellä tasolla, strategia ja talousarvio mukaan luettuina. Komitea kannattaa sitä, että EU:n vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen yhteydessä sovittu YMP:n määrärahojen enimmäismäärä säilyy ennallaan rahoituskauden loppuun asti.

| 25. | huomauttaa Euroopan komissiolle, että kun otetaan huomioon nykyinen taloudellinen tilanne ja Euroopan maihin vaikuttava vakava kriisi, jolla on negatiivisia vaikutuksia erityisesti maaseutuun, on vältettävä toteuttamasta toimia, jotka lisäävät työttömyyttä ja aiheuttavat taloudellisen toiminnan häviämistä. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa Euroopan komissiolle, että kun otetaan huomioon nykyinen taloudellinen tilanne ja Euroopan maihin vaikuttava vakava kriisi, jolla on negatiivisia vaikutuksia erityisesti maaseutuun, on vältettävä toteuttamasta toimia, jotka lisäävät työttömyyttä ja aiheuttavat taloudellisen toiminnan häviämistä.

| 26. | katsoo, että kaikki suorat tuet on kytkettävä maatalouselinkeinon jatkamiseen, vaikka ne voitaisiin irrottaa tietystä tuotannosta. Tässä mielessä terveystarkastusta ei pidä hyödyntää suorien tukien sidonnaisuuden purkamisen edistämiseen nykyisestä. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kaikki suorat tuet on kytkettävä maatalouselinkeinon jatkamiseen, vaikka ne voitaisiin irrottaa tietystä tuotannosta. Tässä mielessä terveystarkastusta ei pidä hyödyntää suorien tukien sidonnaisuuden purkamisen edistämiseen nykyisestä.

| 27. | katsoo, että sekä perinteisen että alueellisen mallin tulisi vähitellen kehittyä kohti työyksiköltä maksettavaa yhteisön tason yhdenmukaista tukea, jota mukautetaan monitoimisen maatalouselinkeinon puitteissa yhteiskuntaan tuotettujen tavaroiden ja palveluiden pohjalta. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että sekä perinteisen että alueellisen mallin tulisi vähitellen kehittyä kohti työyksiköltä maksettavaa yhteisön tason yhdenmukaista tukea, jota mukautetaan monitoimisen maatalouselinkeinon puitteissa yhteiskuntaan tuotettujen tavaroiden ja palveluiden pohjalta.

| 28. | toteaa, että komission ehdotus määritellä raja, jonka alittuessa tukia ei vähennetä, voi osoittautua sosiaalisessa mielessä haitalliseksi toimenpiteeksi, ja alueellisen monimuotoisuuden johdosta sillä olisi huomattava sosiaalinen vaikutus monilla alueilla. Siksi komitea katsoo, että yksinkertaistamistoimenpiteet on täsmennettävä kunkin jäsenvaltion sisällä. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että komission ehdotus määritellä raja, jonka alittuessa tukia ei vähennetä, voi osoittautua sosiaalisessa mielessä haitalliseksi toimenpiteeksi, ja alueellisen monimuotoisuuden johdosta sillä olisi huomattava sosiaalinen vaikutus monilla alueilla. Siksi komitea katsoo, että yksinkertaistamistoimenpiteet on täsmennettävä kunkin jäsenvaltion sisällä.

| 29. | katsoo, että kun otetaan huomioon komission ehdotus, jonka mukaan se esittää 30. kesäkuuta 2011 mennessä kertomuksen maitokiintiöjärjestelmän asteittaista lakkauttamista koskevista edellytyksistä, päätökset kiintiöjärjestelmän tulevaisuudesta on lykättävä kyseiseen ajankohtaan. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että kun otetaan huomioon komission ehdotus, jonka mukaan se esittää 30. kesäkuuta 2011 mennessä kertomuksen maitokiintiöjärjestelmän asteittaista lakkauttamista koskevista edellytyksistä, päätökset kiintiöjärjestelmän tulevaisuudesta on lykättävä kyseiseen ajankohtaan.

| 30. | toteaa komission itse myöntävän, että kiintiöjärjestelmän lakkauttaminen — tai yksinkertaisesti kiintiöiden vähittäinen kasvattaminen — saattaa lopulta johtaa hintojen laskuun. |
| --- | --- |

30.

toteaa komission itse myöntävän, että kiintiöjärjestelmän lakkauttaminen — tai yksinkertaisesti kiintiöiden vähittäinen kasvattaminen — saattaa lopulta johtaa hintojen laskuun.

| 31. | ehdottaa, että tarkoituksenmukaiset markkinoiden hallintamekanismit säilytetään terveystarkastuksen yhteydessä ja kiintiöjärjestelmän lakkauttamisen jälkeenkin, jotta tuotantomäärien ja hintojen voimakkaisiin vaihteluihin voidaan reagoida turvaverkon avulla. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa, että tarkoituksenmukaiset markkinoiden hallintamekanismit säilytetään terveystarkastuksen yhteydessä ja kiintiöjärjestelmän lakkauttamisen jälkeenkin, jotta tuotantomäärien ja hintojen voimakkaisiin vaihteluihin voidaan reagoida turvaverkon avulla.

| 32. | suosittelee, että maidon ja maitotuotteiden markkinavälineet olisi säilytettävä varalla niin kauan kuin se katsotaan hyödylliseksi, myös vuoden 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

32.

suosittelee, että maidon ja maitotuotteiden markkinavälineet olisi säilytettävä varalla niin kauan kuin se katsotaan hyödylliseksi, myös vuoden 2015 jälkeen.

| 33. | kehottaa Euroopan komissiota perustamaan ylimääräisen yhteisön rahaston, jota voidaan tarvittaessa täydentää valtioiden varoilla ja jonka avulla on tarkoitus parantaa heikosta kilpailukyvystä kärsivillä ja/tai luonnonoloiltaan epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tai epäsuotuisista olosuhteista kärsivien tilojen kannattavuutta. |
| --- | --- |

33.

kehottaa Euroopan komissiota perustamaan ylimääräisen yhteisön rahaston, jota voidaan tarvittaessa täydentää valtioiden varoilla ja jonka avulla on tarkoitus parantaa heikosta kilpailukyvystä kärsivillä ja/tai luonnonoloiltaan epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tai epäsuotuisista olosuhteista kärsivien tilojen kannattavuutta.

| 34. | ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi voida tukea kyseisiä tiloja eri tavoin, esimerkiksi nimeämällä uudelleen epäsuotuisat alueet, tarjoamalla avuksi toiseen pilariin kuuluvia toimia ja/tai soveltamalla 68 artiklaa ja huolehtimalla siten turvaverkosta. |
| --- | --- |

34.

ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi voida tukea kyseisiä tiloja eri tavoin, esimerkiksi nimeämällä uudelleen epäsuotuisat alueet, tarjoamalla avuksi toiseen pilariin kuuluvia toimia ja/tai soveltamalla 68 artiklaa ja huolehtimalla siten turvaverkosta.

| 35. | kehottaa varovaisuuteen, jotta terveystarkastuksen yhteydessä ei lakkautettaisi maidon ja maitotuotteiden markkinavälineitä, ja katsoo, että nykyisin olemassa olevat markkinavälineet on säilytettävä. |
| --- | --- |

35.

kehottaa varovaisuuteen, jotta terveystarkastuksen yhteydessä ei lakkautettaisi maidon ja maitotuotteiden markkinavälineitä, ja katsoo, että nykyisin olemassa olevat markkinavälineet on säilytettävä.

| 36. | katsoo, että maatalouden ympäristövaikutukset ovat suuri haaste ja että EU:n tulee asettaa ympäristöä nykyistä säästävämpi maatalous etusijalle. AK korostaakin, että on tärkeää käydä jatkuvaa keskustelua maatalouden ympäristöoloista. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että maatalouden ympäristövaikutukset ovat suuri haaste ja että EU:n tulee asettaa ympäristöä nykyistä säästävämpi maatalous etusijalle. AK korostaakin, että on tärkeää käydä jatkuvaa keskustelua maatalouden ympäristöoloista.

Yhteisen politiikan yhteisvaikutus, täydentävyys ja rajaus

| 37. | pitää huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä. Komitean mielestä on kyseenalaista, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

37.

pitää huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä. Komitean mielestä on kyseenalaista, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

| 38. | katsoo, että toisen pilarin mukaiset välineet ja toteutettavien tavoitteiden toivottavat vaikutukset loitontuvat yhä toisistaan, olipa sitten kyse maaseudun elinkeinoelämän, yhteiskunnan ja ympäristön laatuun liittyvistä uusista tai nykyisistä haasteista. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että toisen pilarin mukaiset välineet ja toteutettavien tavoitteiden toivottavat vaikutukset loitontuvat yhä toisistaan, olipa sitten kyse maaseudun elinkeinoelämän, yhteiskunnan ja ympäristön laatuun liittyvistä uusista tai nykyisistä haasteista.

| 39. | uskoo, että YMP on tarkoitettu ensisijaisesti maatalouden tukemiseen ja että siitä ei pitäisi tulla pelkästään osa alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa. Kun YMP:ssa otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytössä olevat erilaiset tuotantojärjestelmät, sen avulla on myös mahdollista edistää alueellista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi komitea katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytössä olevat erilaiset tuotantojärjestelmät. |
| --- | --- |

39.

uskoo, että YMP on tarkoitettu ensisijaisesti maatalouden tukemiseen ja että siitä ei pitäisi tulla pelkästään osa alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa. Kun YMP:ssa otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytössä olevat erilaiset tuotantojärjestelmät, sen avulla on myös mahdollista edistää alueellista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi komitea katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytössä olevat erilaiset tuotantojärjestelmät.

| 40. | suhtautuu myönteisesti asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artiklan joustavoimiseen, mutta pitää sitä samalla riittämättömänä, jotta sillä voitaisiin vastata komission ehdottamien markkinavälineiden purkamiseen sekä etenkin maitokiintiöiden lakkauttamisen seurauksiin. |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artiklan joustavoimiseen, mutta pitää sitä samalla riittämättömänä, jotta sillä voitaisiin vastata komission ehdottamien markkinavälineiden purkamiseen sekä etenkin maitokiintiöiden lakkauttamisen seurauksiin.

| 41. | toteaa, että maaseudun kehittäminen lisäämällä innovointia ja kestävyyttä sekä parantamalla kaikille asukkaille ja talouselämän toimijoille tarkoitettujen palveluiden laatua ulottuu paljon laajemmalle kuin pelkkään maatalouden kehittämiseen. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että maaseudun kehittäminen lisäämällä innovointia ja kestävyyttä sekä parantamalla kaikille asukkaille ja talouselämän toimijoille tarkoitettujen palveluiden laatua ulottuu paljon laajemmalle kuin pelkkään maatalouden kehittämiseen.

| 42. | kannattaa voimistuvaa kehotusta investoida maatalousaiheiseen tutkimukseen ja soveltaa tutkimustuloksia käytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen etsiä synergiaetuja tietoverkoston kanssa. |
| --- | --- |

42.

kannattaa voimistuvaa kehotusta investoida maatalousaiheiseen tutkimukseen ja soveltaa tutkimustuloksia käytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen etsiä synergiaetuja tietoverkoston kanssa.

| 43. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan pikaisesti, ettei valtiontukia koskevalla politiikalla estetä kannustamasta maatiloja ja muita elintarviketuotannon parissa toimivia yrityksiä innovointiin ja nykyaikaistamiseen, joita tarvitaan tartuttaessa uusiin haasteisiin nykyajan edellyttämän kilpailukyvyn saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan pikaisesti, ettei valtiontukia koskevalla politiikalla estetä kannustamasta maatiloja ja muita elintarviketuotannon parissa toimivia yrityksiä innovointiin ja nykyaikaistamiseen, joita tarvitaan tartuttaessa uusiin haasteisiin nykyajan edellyttämän kilpailukyvyn saavuttamiseksi.

| 44. | esittää painokkaasti, että tuetaan maaseudun kehittämispolitiikan ja EU:n muiden politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, välisiä synergiaetuja. Komiteaa ilahduttaisi mahdollisuus osallistua vastaisuudessa käytäviin keskusteluihin tällaisen synergian hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

44.

esittää painokkaasti, että tuetaan maaseudun kehittämispolitiikan ja EU:n muiden politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, välisiä synergiaetuja. Komiteaa ilahduttaisi mahdollisuus osallistua vastaisuudessa käytäviin keskusteluihin tällaisen synergian hyödyntämiseksi.

Aluetason päätöksenteon vahvistaminen

| 45. | korostaa, että kaikkien YMP-toimien toteuttamisella on tuntuva paikallinen vaikutus, joten aluetaso on parhaassa asemassa saavuttaakseen mahdollisimman hyviä tuloksia pantaessa yhteistä politiikkaa täytäntöön. Jäsenvaltioiden ja alueiden välinen kilpailu ei kuitenkaan saa vääristyä. |
| --- | --- |

45.

korostaa, että kaikkien YMP-toimien toteuttamisella on tuntuva paikallinen vaikutus, joten aluetaso on parhaassa asemassa saavuttaakseen mahdollisimman hyviä tuloksia pantaessa yhteistä politiikkaa täytäntöön. Jäsenvaltioiden ja alueiden välinen kilpailu ei kuitenkaan saa vääristyä.

| 46. | toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja aluehallinnon elimet ovat hankkineet maaseudun kehittämispolitiikasta kosolti kokemusta ja asiantuntemusta esimerkiksi pannessaan viime vuosikymmenellä täytäntöön PRODER- ja LEADER-ohjelmia, ja suhtautuisi myönteisesti esitykseen kyseisten elinten vastuun lisäämisestä EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja kohdentamisessa. |
| --- | --- |

46.

toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja aluehallinnon elimet ovat hankkineet maaseudun kehittämispolitiikasta kosolti kokemusta ja asiantuntemusta esimerkiksi pannessaan viime vuosikymmenellä täytäntöön PRODER- ja LEADER-ohjelmia, ja suhtautuisi myönteisesti esitykseen kyseisten elinten vastuun lisäämisestä EU:n maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja kohdentamisessa.

| 47. | toteaa, että aluetaso on tarkoituksenmukaisin päätettäessä YMP:n hallinnollisten kustannusten vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä. Komitea katsoo, että mahdollisuus vapauttaa ne maanviljelijät pakollisesta mukauttamisesta, joiden saama tuen määrä alittaa tietyn rajan, merkitsisi tietyillä alueilla huomattavaa vähennystä edellä mainittuihin kustannuksiin. |
| --- | --- |

47.

toteaa, että aluetaso on tarkoituksenmukaisin päätettäessä YMP:n hallinnollisten kustannusten vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä. Komitea katsoo, että mahdollisuus vapauttaa ne maanviljelijät pakollisesta mukauttamisesta, joiden saama tuen määrä alittaa tietyn rajan, merkitsisi tietyillä alueilla huomattavaa vähennystä edellä mainittuihin kustannuksiin.

| 48. | huomauttaa, että siirtyminen tukioikeuksien historiallisesta mallista komission kannattamaan alueelliseen malliin tuo esiin tarpeen soveltaa kriteerejä, joita määritettäessä maantieteelliset seikat huomioidaan nykyistä paremmin, ja huolehtia kunnille ja alueille myönnetystä toimivallasta, kuten vesi- ja energiahuollosta ja maankäytön suunnittelusta. |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että siirtyminen tukioikeuksien historiallisesta mallista komission kannattamaan alueelliseen malliin tuo esiin tarpeen soveltaa kriteerejä, joita määritettäessä maantieteelliset seikat huomioidaan nykyistä paremmin, ja huolehtia kunnille ja alueille myönnetystä toimivallasta, kuten vesi- ja energiahuollosta ja maankäytön suunnittelusta.

| 49. | toteaa, että maaseudun kehittämistoimien toteuttamista on kannustettava lisäämällä teknistä ja peruskoulutukseen liittyvää tukea. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että maaseudun kehittämistoimien toteuttamista on kannustettava lisäämällä teknistä ja peruskoulutukseen liittyvää tukea.

| 50. | korostaa tarvetta tehostaa paikallis- ja alueviranomaisten tasolla sekä tuottajille että kuluttajille suunnattua kaikenmuotoista tiedotusta maatalousalasta, jotta voidaan lisätä eri yhteiskuntaryhmien vastuuntunnetta ja tietoisuutta maatalouden merkityksestä jokapäiväisen elämämme kannalta sekä sen vaikutuksesta talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kehitykseen menneisyydessä, nykyisyydessä ja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

50.

korostaa tarvetta tehostaa paikallis- ja alueviranomaisten tasolla sekä tuottajille että kuluttajille suunnattua kaikenmuotoista tiedotusta maatalousalasta, jotta voidaan lisätä eri yhteiskuntaryhmien vastuuntunnetta ja tietoisuutta maatalouden merkityksestä jokapäiväisen elämämme kannalta sekä sen vaikutuksesta talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kehitykseen menneisyydessä, nykyisyydessä ja tulevaisuudessa.

| 51. | ehdottaa, että yritysten luokittelemiseksi mukauttamiskynnyksen yhteydessä määritetään ja otetaan käyttöön lisämekanismi, joka antaa mahdollisuuden erottaa suuret keskusjohtoiset yritykset paikallisista, mutta osuustoiminnallisesti johdetuista yrityksistä. Tämä antaisi myös jäsenvaltioille mahdollisuuden ryhtyä tukitoimiin, mikä varmistaisi tällaisten osuuskuntien ”pehmeän laskun”. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että yritysten luokittelemiseksi mukauttamiskynnyksen yhteydessä määritetään ja otetaan käyttöön lisämekanismi, joka antaa mahdollisuuden erottaa suuret keskusjohtoiset yritykset paikallisista, mutta osuustoiminnallisesti johdetuista yrityksistä. Tämä antaisi myös jäsenvaltioille mahdollisuuden ryhtyä tukitoimiin, mikä varmistaisi tällaisten osuuskuntien ”pehmeän laskun”.

Yleismaailmallinen näkökulma, kauppapoliittiset seikat ja YMP:n tulevaisuus

| 52. | toteaa, että maapallon väkiluvun räjähdysmäinen kasvu lisää lähitulevaisuudessa tuntuvasti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kysyntää samalla, kun vauraus ja ostovoima lisääntyvät. Tilanne jatkuu samansuuntaisena tulevina vuosina. |
| --- | --- |

52.

toteaa, että maapallon väkiluvun räjähdysmäinen kasvu lisää lähitulevaisuudessa tuntuvasti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kysyntää samalla, kun vauraus ja ostovoima lisääntyvät. Tilanne jatkuu samansuuntaisena tulevina vuosina.

| 53. | panee merkille, että väestökasvu ja ostovoiman lisääntyminen kasvattavat myös voimakkaasti korkealaatuisten elintarvikkeiden, jalostettujen elintarvikkeiden, lihan ja maitotuotteiden kysyntää ja että tämä puolestaan johtaa ravintokasvien ja viljan sekä kuitukasvien ja muiden maatalousrehujen ja raaka-aineiden niukkuuteen. |
| --- | --- |

53.

panee merkille, että väestökasvu ja ostovoiman lisääntyminen kasvattavat myös voimakkaasti korkealaatuisten elintarvikkeiden, jalostettujen elintarvikkeiden, lihan ja maitotuotteiden kysyntää ja että tämä puolestaan johtaa ravintokasvien ja viljan sekä kuitukasvien ja muiden maatalousrehujen ja raaka-aineiden niukkuuteen.

| 54. | on huolissaan siitä, ettei ehdotettu maitokiintiön lisääminen vuosittain 1 prosentilla vuodesta 2009 vuoteen 2013 ehkä riitä, ja ehdottaa kiintiön lisäämistä jo nyt 2 prosentilla vuodessa. Lisäksi komitea ehdottaa, että komission olisi turvattava epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tilojen viljelijöiden asema, jos maitokiintiöiden nostaminen vaikeuttaa sitä. |
| --- | --- |

54.

on huolissaan siitä, ettei ehdotettu maitokiintiön lisääminen vuosittain 1 prosentilla vuodesta 2009 vuoteen 2013 ehkä riitä, ja ehdottaa kiintiön lisäämistä jo nyt 2 prosentilla vuodessa. Lisäksi komitea ehdottaa, että komission olisi turvattava epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien tilojen viljelijöiden asema, jos maitokiintiöiden nostaminen vaikeuttaa sitä.

| 55. | katsoo, että yhteisön lainsäädännössä on sallittava toimialojen välisten suhteiden nykyistä kunnianhimoisempi uudelleenmuotoilu niin, että esimerkiksi alue- tai valtiotasolla on mahdollista määrätä toimenpiteistä elintarvikeketjun kunkin osan voittomarginaalin säätelemiseksi ilman, että se ymmärretään kilpailusääntöjen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

55.

katsoo, että yhteisön lainsäädännössä on sallittava toimialojen välisten suhteiden nykyistä kunnianhimoisempi uudelleenmuotoilu niin, että esimerkiksi alue- tai valtiotasolla on mahdollista määrätä toimenpiteistä elintarvikeketjun kunkin osan voittomarginaalin säätelemiseksi ilman, että se ymmärretään kilpailusääntöjen muuttamiseksi.

| 56. | katsoo, että YMP:llä on edelleen pyrittävä saavuttamaan sille asetetut tavoitteet, joita ovat riittävien ja laadukkaiden, terveystakein taattujen elintarvikkeiden tarjoaminen EU:n kansalaisille kohtuulliseen hintaan, elinkelpoisten maatilojen luominen, maaseutuperinteiden säilyttäminen ja maaseutuympäristön suojeleminen. Komitea katsoo YMP:n kehittyneen vastaamaan haasteisiin ja muuttuviin tarpeisiin ja luoneen samalla pohjan reilulle kilpailulle, jotta Euroopan maatalous voi säilyttää vahvan aseman maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että YMP:llä on edelleen pyrittävä saavuttamaan sille asetetut tavoitteet, joita ovat riittävien ja laadukkaiden, terveystakein taattujen elintarvikkeiden tarjoaminen EU:n kansalaisille kohtuulliseen hintaan, elinkelpoisten maatilojen luominen, maaseutuperinteiden säilyttäminen ja maaseutuympäristön suojeleminen. Komitea katsoo YMP:n kehittyneen vastaamaan haasteisiin ja muuttuviin tarpeisiin ja luoneen samalla pohjan reilulle kilpailulle, jotta Euroopan maatalous voi säilyttää vahvan aseman maailmanmarkkinoilla.

| 57. | kehottaa asianmukaisten yhdenvertaisten toimintaedellytysten luomiseksi globaalilla tasolla soveltamaan yhdenmukaisia kasvien ja eläinten terveyttä sekä ympäristöä koskevia vaatimuksia EU:ssa kulutettaviin elintarvikkeisiin, olivatpa ne sitten EU:ssa tai EU:n ulkopuolisissa maissa tuotettuja. Komitea kehottaa myöntämään rajatarkastusviranomaisille, elintarvike- ja eläinlääkintätoimistolle sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niiden toiminnan edellyttämät resurssit. |
| --- | --- |

57.

kehottaa asianmukaisten yhdenvertaisten toimintaedellytysten luomiseksi globaalilla tasolla soveltamaan yhdenmukaisia kasvien ja eläinten terveyttä sekä ympäristöä koskevia vaatimuksia EU:ssa kulutettaviin elintarvikkeisiin, olivatpa ne sitten EU:ssa tai EU:n ulkopuolisissa maissa tuotettuja. Komitea kehottaa myöntämään rajatarkastusviranomaisille, elintarvike- ja eläinlääkintätoimistolle sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niiden toiminnan edellyttämät resurssit.

| 58. | toteaa, että elintarviketuotanto on jatkossakin maatalouden painopisteala ja päätehtävä ja että energiakasvien viljely edistää yhteisön energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja tarjoaa maataloudelle ja maaseudulle lisäarvopotentiaalia. Komitea katsoo, että aihetta tulisi käsitellä uudelleen uusien haasteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

58.

toteaa, että elintarviketuotanto on jatkossakin maatalouden painopisteala ja päätehtävä ja että energiakasvien viljely edistää yhteisön energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja tarjoaa maataloudelle ja maaseudulle lisäarvopotentiaalia. Komitea katsoo, että aihetta tulisi käsitellä uudelleen uusien haasteiden yhteydessä.

| 59. | katsoo, että Euroopalla on sosiaalinen vastuu pyrkiä kaikin tavoin yhdistämään ihmisiä, ympäristönsuojelua ja taloutta koskevat periaatteet nykyisten ja tulevien WTO-neuvottelujen tulokseen. |
| --- | --- |

59.

katsoo, että Euroopalla on sosiaalinen vastuu pyrkiä kaikin tavoin yhdistämään ihmisiä, ympäristönsuojelua ja taloutta koskevat periaatteet nykyisten ja tulevien WTO-neuvottelujen tulokseen.

| 60. | ehdottaa, että komissio sopisi teollis- ja tekijänoikeuksista, jotka kattaisivat maantieteelliset merkinnät (tunnustetut alueelliset tuotteet), ennen WTO:n maataloussopimuksen allekirjoittamista. |
| --- | --- |

60.

ehdottaa, että komissio sopisi teollis- ja tekijänoikeuksista, jotka kattaisivat maantieteelliset merkinnät (tunnustetut alueelliset tuotteet), ennen WTO:n maataloussopimuksen allekirjoittamista.

| 61. | ehdottaa, että komissio määrittelisi edellä mainittuihin kriteereihin perustuvan eurooppalaisen elintarvikemerkinnän. |
| --- | --- |

61.

ehdottaa, että komissio määrittelisi edellä mainittuihin kriteereihin perustuvan eurooppalaisen elintarvikemerkinnän.

Uudet haasteet

| 62. | korostaa, että YMP ei voi yksinään selviytyä siihen kohdistuvista uusista haasteista, vaan niihin on vastattava kaikilla yhteisön politiikoilla. |
| --- | --- |

62.

korostaa, että YMP ei voi yksinään selviytyä siihen kohdistuvista uusista haasteista, vaan niihin on vastattava kaikilla yhteisön politiikoilla.

| 63. | katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi suunniteltava yhdennettyjä elintarvikestrategioita ja lyhennettävä näin elintarvikkeiden kuljetusmatkoja, mikä vaikuttaa jäte- ja energiahuoltoon, sekä otettava käyttöön elintarvikkeiden merkintäjärjestelmä, jonka lähtökohtana on alkuperään, laatuun ja kestävään kehitykseen perustuvat kriteerit, sekä ilmoitettava, kuinka paljon energiaa on kulunut kaiken kaikkiaan, ennen kuin tuote on kuluttajalla. |
| --- | --- |

63.

katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi suunniteltava yhdennettyjä elintarvikestrategioita ja lyhennettävä näin elintarvikkeiden kuljetusmatkoja, mikä vaikuttaa jäte- ja energiahuoltoon, sekä otettava käyttöön elintarvikkeiden merkintäjärjestelmä, jonka lähtökohtana on alkuperään, laatuun ja kestävään kehitykseen perustuvat kriteerit, sekä ilmoitettava, kuinka paljon energiaa on kulunut kaiken kaikkiaan, ennen kuin tuote on kuluttajalla.

| 64. | katsoo, että alueita olisi kannustettava kehittämään ja edistämään paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita ja niiden oheistuotteita silloin, kun se vahvistaa ekologista tasapainoa. |
| --- | --- |

64.

katsoo, että alueita olisi kannustettava kehittämään ja edistämään paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita ja niiden oheistuotteita silloin, kun se vahvistaa ekologista tasapainoa.

| 65. | on tietoinen siitä, että EY:n perustamissopimuksen 28 ja 29 artiklassa kielletään jäsenvaltioiden väliset tavaroiden tuonnin, viennin ja kauttakulun määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Komitea katsoo kuitenkin, että lausunnon kohdissa 60 ja 61 mainitut toimet voitaisiin sallia, kun otetaan huomioon, että yhteisöjen tuomioistuin hyväksyy yleisen edun mukaiset toimenpiteet esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Komitea kehottaakin jatkamaan eri vaihtoehtojen tutkimista. |
| --- | --- |

65.

on tietoinen siitä, että EY:n perustamissopimuksen 28 ja 29 artiklassa kielletään jäsenvaltioiden väliset tavaroiden tuonnin, viennin ja kauttakulun määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Komitea katsoo kuitenkin, että lausunnon kohdissa 60 ja 61 mainitut toimet voitaisiin sallia, kun otetaan huomioon, että yhteisöjen tuomioistuin hyväksyy yleisen edun mukaiset toimenpiteet esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Komitea kehottaakin jatkamaan eri vaihtoehtojen tutkimista.

| 66. | toteaa lisäksi, että alueiden pyrkimys tiettyjen tuotteiden tietynasteiseen omavaraisuuteen ei olisi ristiriidassa muista maista tapahtuvan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

66.

toteaa lisäksi, että alueiden pyrkimys tiettyjen tuotteiden tietynasteiseen omavaraisuuteen ei olisi ristiriidassa muista maista tapahtuvan tuonnin kanssa.

| 67. | kehottaa tässä yhteydessä säilyttämään vientituet, mikäli ne ovat kotimarkkinoilla vallitsevan tilanteen vuoksi tarpeellisia eivätkä vahingoita markkinoiden kehittymistä kehitysmaissa. |
| --- | --- |

67.

kehottaa tässä yhteydessä säilyttämään vientituet, mikäli ne ovat kotimarkkinoilla vallitsevan tilanteen vuoksi tarpeellisia eivätkä vahingoita markkinoiden kehittymistä kehitysmaissa.

| 68. | korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä ja painottaa, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa elintarvikkeiden turvallisuus, niiden saatavuus ja T&K-kapasiteetin kyky kehittää kestävyyskriteeriin perustuvaa teknologiaa, koska EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuotteiden tuoja. |
| --- | --- |

68.

korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä ja painottaa, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa elintarvikkeiden turvallisuus, niiden saatavuus ja T&K-kapasiteetin kyky kehittää kestävyyskriteeriin perustuvaa teknologiaa, koska EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuotteiden tuoja.

| 69. | katsoo, että Euroopan maataloudessa voidaan yhdistää sekä Lissabonissa asetetut tavoitteet (osaaminen, tutkimus, innovointi) että Göteborgissa sovittu tavoite (kestävä kehitys) ja näyttää esimerkkiä koko maailmalle. |
| --- | --- |

69.

katsoo, että Euroopan maataloudessa voidaan yhdistää sekä Lissabonissa asetetut tavoitteet (osaaminen, tutkimus, innovointi) että Göteborgissa sovittu tavoite (kestävä kehitys) ja näyttää esimerkkiä koko maailmalle.

Maaseudun kehittäminen ja toisen pilarin tavoitteiden toteuttaminen

| 70. | katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla tuetaan maaseudun kaikkea taloudellista toimintaa, luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa siten, että se kattaa EU:n kaikki maaseutualueet sekä herkimmät alueet, kuten luonnonhaitoista kärsivät alueet (maantieteellisen sijaintinsa vuoksi hitaasti kehittyvät harvaan asutut seudut, vuoristoalueet, saaristot ja syrjäisimmät alueet), ja dynaamisimmat alueet, kuten kaupunkien liepeillä sijaitsevat alueet, jotka ovat vastuussa useimpien EU:n kansalaisten elintarvikehuollosta. Kehityksessä on otettava huomioon osaamisen kehittämisen mukanaan tuoma haaste, ja alueet on liitettävä osaksi unionin suuria maantieteellisiä ryhmittymiä. |
| --- | --- |

70.

katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla tuetaan maaseudun kaikkea taloudellista toimintaa, luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa siten, että se kattaa EU:n kaikki maaseutualueet sekä herkimmät alueet, kuten luonnonhaitoista kärsivät alueet (maantieteellisen sijaintinsa vuoksi hitaasti kehittyvät harvaan asutut seudut, vuoristoalueet, saaristot ja syrjäisimmät alueet), ja dynaamisimmat alueet, kuten kaupunkien liepeillä sijaitsevat alueet, jotka ovat vastuussa useimpien EU:n kansalaisten elintarvikehuollosta. Kehityksessä on otettava huomioon osaamisen kehittämisen mukanaan tuoma haaste, ja alueet on liitettävä osaksi unionin suuria maantieteellisiä ryhmittymiä.

| 71. | toteaa, että viime aikoina suurin osa maapallon väestöstä näyttää asuvan kaupungeissa ja taajamissa ja että väestö on riippuvainen siitä, miten tehokkaasti maaseudulla käytetään maata elintarvikkeiden tuotantoon ja talousveden saantiin. Komitea toteaa lisäksi, että kaupungit ja taajamat tarvitsevat kipeästi luonnonsuojelualueita sekä miellyttävää ja helppojen kulkuyhteyksien päässä olevaa maisemaa. Niiden kestävä ylläpito edellyttää sen vuoksi, että niitä hoitaville viljelijöille taataan riittävä tulotuki, jotta he voivat pysyä kilpailukykyisinä ja pitää tilansa elinkelpoisina huolimatta yhteisön säädöksistä johtuvista suuremmista velvoitteista. |
| --- | --- |

71.

toteaa, että viime aikoina suurin osa maapallon väestöstä näyttää asuvan kaupungeissa ja taajamissa ja että väestö on riippuvainen siitä, miten tehokkaasti maaseudulla käytetään maata elintarvikkeiden tuotantoon ja talousveden saantiin. Komitea toteaa lisäksi, että kaupungit ja taajamat tarvitsevat kipeästi luonnonsuojelualueita sekä miellyttävää ja helppojen kulkuyhteyksien päässä olevaa maisemaa. Niiden kestävä ylläpito edellyttää sen vuoksi, että niitä hoitaville viljelijöille taataan riittävä tulotuki, jotta he voivat pysyä kilpailukykyisinä ja pitää tilansa elinkelpoisina huolimatta yhteisön säädöksistä johtuvista suuremmista velvoitteista.

| 72. | korostaa, että EU:n monitoimisen maatalousmallin on omalta osaltaan autettava torjumaan ilmastonmuutosta, ja sen tulee sisältää sellaiset käsitteet kuin kestävyys, kilpailukyky, monimuotoisuus, elintarvikeomavaraisuus sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen, kuluttajat ja yhteinen hyvä. Hyvät maatalouden toimintatavat, ympäristönsuojelu ja eläinten hyvinvointi ovat erottamaton osa tätä kokonaisuutta. Tällaiset maataloustoimet ovat yleisen edun mukaisia, ja niitä on syytä tukea taloudellisesti, mikäli aiheutuvia lisäkustannuksia ei saada kompensoitua oikeudenmukaisin hinnoin vapailla markkinoilla. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että myös maatalouden parissa toimiva väestö hyötyy taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta kehityksestä. |
| --- | --- |

72.

korostaa, että EU:n monitoimisen maatalousmallin on omalta osaltaan autettava torjumaan ilmastonmuutosta, ja sen tulee sisältää sellaiset käsitteet kuin kestävyys, kilpailukyky, monimuotoisuus, elintarvikeomavaraisuus sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen, kuluttajat ja yhteinen hyvä. Hyvät maatalouden toimintatavat, ympäristönsuojelu ja eläinten hyvinvointi ovat erottamaton osa tätä kokonaisuutta. Tällaiset maataloustoimet ovat yleisen edun mukaisia, ja niitä on syytä tukea taloudellisesti, mikäli aiheutuvia lisäkustannuksia ei saada kompensoitua oikeudenmukaisin hinnoin vapailla markkinoilla. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että myös maatalouden parissa toimiva väestö hyötyy taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta kehityksestä.

| 73. | esittää, että poistetaan 13 artiklan 2 kohta, jossa säädetään velvollisuudesta, jonka mukaan ”jäsenvaltioiden on annettava etusija viljelijöille, jotka saavat enemmän kuin 15 000 euroa suoraa tukea vuosittain” ja joka koskee maatilojen neuvontajärjestelmään osallistumisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

73.

esittää, että poistetaan 13 artiklan 2 kohta, jossa säädetään velvollisuudesta, jonka mukaan ”jäsenvaltioiden on annettava etusija viljelijöille, jotka saavat enemmän kuin 15 000 euroa suoraa tukea vuosittain” ja joka koskee maatilojen neuvontajärjestelmään osallistumisen edellytyksiä.

| 74. | toteaa, että ilmastonmuutos edellyttää uusia vesihuoltotoimenpiteitä, kuten veden varastointia, vesivarojen valvontaa, tulvien ja vesipulan ehkäisemistä sekä makeanveden saannista huolehtimista. |
| --- | --- |

74.

toteaa, että ilmastonmuutos edellyttää uusia vesihuoltotoimenpiteitä, kuten veden varastointia, vesivarojen valvontaa, tulvien ja vesipulan ehkäisemistä sekä makeanveden saannista huolehtimista.

| 75. | katsoo, että unionin on kannustettava ja tuettava todella uusiutuvan energian käyttöä ja tuotantoa maataloudessa keskittymällä sekä (toisen sukupolven) biopolttoaineisiin ja niiden valmistukseen käytettäviin kasveihin että aurinko-, tuuli-, vesi- ja maalämpöenergiaan ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoon. |
| --- | --- |

75.

katsoo, että unionin on kannustettava ja tuettava todella uusiutuvan energian käyttöä ja tuotantoa maataloudessa keskittymällä sekä (toisen sukupolven) biopolttoaineisiin ja niiden valmistukseen käytettäviin kasveihin että aurinko-, tuuli-, vesi- ja maalämpöenergiaan ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoon.

| 76. | katsoo, että uusiin haasteisiin vastaamiseksi unionin on asetettava päämääräksi suljettuun kiertokulkujärjestelmään pohjautuva talous. Sen on kannustettava ja tuettava innovoivaa maataloutta kattavasti eikä kiinnitettävä huomiota vain osaamiskeskuksiin vaan edistettävä myös järjestelmän, verkkojen ja ketjun innovointia. Samansuuntaisesti on tuettava kaikkien sellaisten yritysten ajantasaistamista, jotka ovat osa elintarvikkeiden tuotantoa tai jalostusta, jätehuoltoa sekä kuljetus- ja jakeluketjua. |
| --- | --- |

76.

katsoo, että uusiin haasteisiin vastaamiseksi unionin on asetettava päämääräksi suljettuun kiertokulkujärjestelmään pohjautuva talous. Sen on kannustettava ja tuettava innovoivaa maataloutta kattavasti eikä kiinnitettävä huomiota vain osaamiskeskuksiin vaan edistettävä myös järjestelmän, verkkojen ja ketjun innovointia. Samansuuntaisesti on tuettava kaikkien sellaisten yritysten ajantasaistamista, jotka ovat osa elintarvikkeiden tuotantoa tai jalostusta, jätehuoltoa sekä kuljetus- ja jakeluketjua.

| 77. | katsoo, että maankäytön on oltava ammattimaista, jotta varmistetaan, että hedelmällinen maatalousmaa säilytetään hyväkuntoisena ja taataan, että maata käytetään sisä- ja ulkomarkkinoille tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotantoon kestävän kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

77.

katsoo, että maankäytön on oltava ammattimaista, jotta varmistetaan, että hedelmällinen maatalousmaa säilytetään hyväkuntoisena ja taataan, että maata käytetään sisä- ja ulkomarkkinoille tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotantoon kestävän kehityksen mukaisesti.

| 78. | katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat luonnon monimuotoisuuden ja arvojen säilyttämisen ja ennallistamisen kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo. |
| --- | --- |

78.

katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat luonnon monimuotoisuuden ja arvojen säilyttämisen ja ennallistamisen kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo.

| 79. | katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat vapaa-ajanviettomahdollisuuksien tarjonnan kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo. |
| --- | --- |

79.

katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat vapaa-ajanviettomahdollisuuksien tarjonnan kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo.

| 80. | katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat käytännön vesihuollon kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo. |
| --- | --- |

80.

katsoo, että erityiset maatalousalueet ovat käytännön vesihuollon kannalta äärimmäisen tärkeitä ja että tällaisella yleisellä hyödyllä on tukikelpoinen taloudellinen arvo.

| 81. | katsoo, että vaikka YMP onkin menestyksekkäästi mukautunut erilaisiin haasteisiin luomisestaan lähtien, komission ja sen toimihenkilöiden tulisi pyrkiä entistä paremmin tekemän kansalaisille tunnetuksi yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita, saavutuksia ja prioriteetteja. Komitean mielestä komission tulisi asettaa tämä seikka tulevaisuudessa yhdeksi viestintänsä prioriteetiksi. |
| --- | --- |

81.

katsoo, että vaikka YMP onkin menestyksekkäästi mukautunut erilaisiin haasteisiin luomisestaan lähtien, komission ja sen toimihenkilöiden tulisi pyrkiä entistä paremmin tekemän kansalaisille tunnetuksi yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita, saavutuksia ja prioriteetteja. Komitean mielestä komission tulisi asettaa tämä seikka tulevaisuudessa yhdeksi viestintänsä prioriteetiksi.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

6 artikla ja liite III — KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0103 CNS

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 artikla
  Hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus
  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.
  2.   Muiden kuin uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden vuoden 2003 pinta-alatukihakemusten määräpäivänä pysyvänä laitumena ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä toukokuuta 2004 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Bulgarian ja Romanian on kuitenkin varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä tammikuuta 2007 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen.
  Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta metsitettäväksi tarkoitettuun pysyvään laitumeen, jos metsitys on hyvän ympäristön mukaista; tähän ei lueta joulukuusiviljelmiä eikä lyhytaikaisesti viljeltäviä, nopeakasvuisia lajeja. | 6 artikla
  Hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus
  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.
  2.   Muiden kuin uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden vuoden 2003 pinta-alatukihakemusten määräpäivänä pysyvänä laitumena ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä toukokuuta 2004 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Bulgarian ja Romanian on kuitenkin varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä tammikuuta 2007 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen.
  Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta metsitettäväksi tarkoitettuun pysyvään laitumeen, jos metsitys on hyvän ympäristön mukaista; tähän ei lueta joulukuusiviljelmiä eikä lyhytaikaisesti viljeltäviä, nopeakasvuisia lajeja.

  Liitteessä III mainittuja toimenpiteitä on pidettävä suosituksina. Asianmukaisten maatalous- ja ympäristöolojen varmistamiseksi jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään myös muihin tai kyseisistä toimenpiteistä poikkeaviin toimenpiteisiin, jotka vastaavat niiden valtakunnallisia, alueellisia tai paikallisia olosuhteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 artikla

Hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.

2.   Muiden kuin uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden vuoden 2003 pinta-alatukihakemusten määräpäivänä pysyvänä laitumena ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä toukokuuta 2004 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Bulgarian ja Romanian on kuitenkin varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä tammikuuta 2007 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena.

Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta metsitettäväksi tarkoitettuun pysyvään laitumeen, jos metsitys on hyvän ympäristön mukaista; tähän ei lueta joulukuusiviljelmiä eikä lyhytaikaisesti viljeltäviä, nopeakasvuisia lajeja.

6 artikla

Hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.

2.   Muiden kuin uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden vuoden 2003 pinta-alatukihakemusten määräpäivänä pysyvänä laitumena ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Uusien jäsenvaltioiden on varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä toukokuuta 2004 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. Bulgarian ja Romanian on kuitenkin varmistettava, että pysyvänä laitumena 1 päivänä tammikuuta 2007 ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena.

Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta metsitettäväksi tarkoitettuun pysyvään laitumeen, jos metsitys on hyvän ympäristön mukaista; tähän ei lueta joulukuusiviljelmiä eikä lyhytaikaisesti viljeltäviä, nopeakasvuisia lajeja.

Liitteessä III mainittuja toimenpiteitä on pidettävä suosituksina. Asianmukaisten maatalous- ja ympäristöolojen varmistamiseksi jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään myös muihin tai kyseisistä toimenpiteistä poikkeaviin toimenpiteisiin, jotka vastaavat niiden valtakunnallisia, alueellisia tai paikallisia olosuhteita.

LIITE III

Asetuksen 6 artiklassa tarkoitettu hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus

| Asia | Standardit |
| --- | --- |
| Maaperän eroosio:
  Maaperää on suojeltava asianmukaisin toimenpitein | — | Vähimmäiskasvipeite |

Asia

Standardit

Maaperän eroosio:

Maaperää on suojeltava asianmukaisin toimenpitein

—

Vähimmäiskasvipeite

| — | Maanhoidon vähimmäistaso kulloisenkin paikan olosuhteiden mukaan |
| --- | --- |

—

Maanhoidon vähimmäistaso kulloisenkin paikan olosuhteiden mukaan

| — | Estopengerrykset |
| --- | --- |

—

Estopengerrykset

Maaperän orgaaninen aines:

Maaperän orgaanisen aineksen määrän säilyttäminen tarkoituksenmukaisin käytäntein

| — | Vuoroviljelyä koskevat standardit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Vuoroviljelyä koskevat standardit tarvittaessa

| — | Sängellä olevien peltojen hoito |
| --- | --- |

—

Sängellä olevien peltojen hoito

Maaperän rakenne:

Maaperän rakenteen säilyttäminen asianmukaisin toimenpitein

| — | Koneiden tarkoituksenmukainen käyttö |
| --- | --- |

—

Koneiden tarkoituksenmukainen käyttö

Huolenpidon vähimmäistaso:

Huolenpidon vähimmäistason varmistaminen ja elinympäristöjen tilan heikentymisen välttäminen

| — | Vähimmäiseläintiheys tai/ja tarkoituksenmukaiset järjestelmät |
| --- | --- |

—

Vähimmäiseläintiheys tai/ja tarkoituksenmukaiset järjestelmät

| — | Pysyvän laitumen suojelu |
| --- | --- |

—

Pysyvän laitumen suojelu

| — | Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet |
| --- | --- |

—

Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet

| — | Tapauksen mukaan oliivipuiden raivauskielto |
| --- | --- |

—

Tapauksen mukaan oliivipuiden raivauskielto

| — | Haitallisen kasvillisuuden leviämisen välttäminen maatalousmaalla |
| --- | --- |

—

Haitallisen kasvillisuuden leviämisen välttäminen maatalousmaalla

| — | Oliivi- ja viinitilojen ylläpitäminen hyvässä kasvukunnossa |
| --- | --- |

—

Oliivi- ja viinitilojen ylläpitäminen hyvässä kasvukunnossa

Vesien suojelu ja vesihuolto:

Vesien suojelu saastumiselta ja valumilta sekä vedenkäytön hallinnointi

| — | Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle |
| --- | --- |

—

| — | Kasteluveden käyttöä koskevien lupamenettelyjen noudattaminen |
| --- | --- |

—

Kasteluveden käyttöä koskevien lupamenettelyjen noudattaminen

Perustelu

Toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseksi Euroopan komission tulisi asettaa tavoitteita mutta ei määrittää toimenpiteitä. EU:n tasoa alemmille hallinnon tasoille tulisi antaa mahdollisuus määrittää itse asianmukaiset tehokkaat ja tuloksia tuottavat toimenpiteet.

Liitteestä III tulisi jo nyt poistaa yksi erityisen tehoton toimenpide — suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle.

Vesistöjä olisi suojeltava pilaantumiselta ja valumilta ennen kaikkea tukitoimilla. Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle saattaa joissakin tapauksissa olla hyödyllistä hyvää maataloutta ja ympäristöä koskevien tavoitteiden täyttämiseksi. Suojakaistaleiden määrääminen pakolliseksi kaikkien vesistöjen varrelle ei kuitenkaan olisi tehokasta ja heikentäisi liikaa tuottavuutta.

Esimerkiksi useissa jäsenvaltioissa käytetään pienten, yleensä ihmisen tekemien ojien tiheää verkkoa veden juoksutukseen ja vedenpinnan säätelyyn. Suojakaistaleiden perustaminen voisi viedä jopa puolet tällaisten ojien ympäröimien sarkojen pinta-alasta. Veden ja maaperän laatua koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa useilla eri tavoilla.

Muutosehdotus 2

25 artiklan 3 kohta — KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0103 CNS

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti päättää olla vähentämättä tai epäämättä tukea, jos kyseinen määrä on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 51 artiklan 1 kohdan mukaisten tuen vähentämisten tai epäämisten jälkeen enintään 100 euroa viljelijää ja kalenterivuotta kohti. | 3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti päättää olla vähentämättä tai epäämättä tukea, jos kyseinen määrä on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 51 artiklan 1 kohdan mukaisten tuen vähentämisten tai epäämisten jälkeen enintään 100 euroa tukijärjestelmää, viljelijää ja kalenteri
  hakemusvuotta kohti. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti päättää olla vähentämättä tai epäämättä tukea, jos kyseinen määrä on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 51 artiklan 1 kohdan mukaisten tuen vähentämisten tai epäämisten jälkeen enintään 100 euroa viljelijää ja kalenterivuotta kohti.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti päättää olla vähentämättä tai epäämättä tukea, jos kyseinen määrä on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 51 artiklan 1 kohdan mukaisten tuen vähentämisten tai epäämisten jälkeen enintään 100 euroa tukijärjestelmää, viljelijää ja kalenteri
  hakemusvuotta kohti.

Perustelu

YMP-toimien toteuttamisesta vastaavat yleensä alue- tai paikallisviranomaiset. Ehdotettu muutos on tarpeen, jotta järjestelmänmukaisia hallintomenettelyjä todella saadaan yksinkertaistettua. Siksi yksittäisiä tukijärjestelmiä tulisi tarkastella erikseen.

Muutosehdotus 3

47 artikla — KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0103 CNS

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 47 artikla
  41 artiklassa tarkoitetun enimmäismäärän alueellinen jakaminen
  1.   Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta 2010 alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.
  2.   Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne ja/tai alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.
  Jäsenvaltioita, joissa on alle kolme miljoonaa tukikelpoista hehtaaria, voidaan pitää yhtenä alueena.
  3.   Jäsenvaltion on jaettava 41 artiklassa tarkoitettu enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein. | 47 artikla
  41 artiklassa tarkoitetun enimmäismäärän alueellinen jakaminen
  1.   Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta 2010 alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.
  2.   Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne ja/tai alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.
  Jäsenvaltioita, joissa on alle kolme miljoonaa tukikelpoista hehtaaria, voidaan pitää yhtenä alueena.
  3.   Jäsenvaltion on jaettava 41 artiklassa tarkoitettu enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

  4.   Toteuttaessaan kohdissa 1, 2 ja 3 mainittuja toimenpiteitä jäsenvaltion on kuultava valtiotasoa alempia hallinnon tasojaan. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

47 artikla

41 artiklassa tarkoitetun enimmäismäärän alueellinen jakaminen

1.   Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta 2010 alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

2.   Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne ja/tai alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.

Jäsenvaltioita, joissa on alle kolme miljoonaa tukikelpoista hehtaaria, voidaan pitää yhtenä alueena.

3.   Jäsenvaltion on jaettava 41 artiklassa tarkoitettu enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

47 artikla

41 artiklassa tarkoitetun enimmäismäärän alueellinen jakaminen

1.   Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta 2010 alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

2.   Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne ja/tai alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.

Jäsenvaltioita, joissa on alle kolme miljoonaa tukikelpoista hehtaaria, voidaan pitää yhtenä alueena.

3.   Jäsenvaltion on jaettava 41 artiklassa tarkoitettu enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

4.   Toteuttaessaan kohdissa 1, 2 ja 3 mainittuja toimenpiteitä jäsenvaltion on kuultava valtiotasoa alempia hallinnon tasojaan.

Perustelu

Itsestään selvä

Muutosehdotus 4

68 artikla – KOM(2008) 306 lopullinen – 2008/0103 CNS

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 68 artikla
  Yleissäännöt
  1.   Jäsenvaltio voi viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 päättää käyttää vuodesta 2010 alkaen enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen tukea viljelijöille






  a) | seuraaviin toimiin:






  i) | tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen kannalta; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

68 artikla

Yleissäännöt

1.   Jäsenvaltio voi viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 päättää käyttää vuodesta 2010 alkaen enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen tukea viljelijöille

a)

seuraaviin toimiin:

i)

tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen kannalta;

| ii) | maataloustuotteiden laadun parantaminen; tai |
| --- | --- |

ii)

maataloustuotteiden laadun parantaminen; tai

| iii) | maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen; |
| --- | --- |

iii)

maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen;

| b) | korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-, naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-, naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla;

| c) | alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat; |
| --- | --- |

c)

alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat;

| d) | satovakuutusmaksuihin 69 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; |
| --- | --- |

d)

satovakuutusmaksuihin 69 artiklassa vahvistetuin edellytyksin;

| e) | eläin- ja kasvitauteihin liittyviin sijoitusrahastoihin 70 artiklassa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

e)

eläin- ja kasvitauteihin liittyviin sijoitusrahastoihin 70 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

2.   Tukea 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain

| a) | jos






  i) | tuki i alakohdassa tarkoitetuille maatalouden muodoille on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa maatalouden ympäristötuille asetettujen vaatimusten mukainen; |
| --- | --- | --- |

a)

jos

i)

tuki i alakohdassa tarkoitetuille maatalouden muodoille on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa maatalouden ympäristötuille asetettujen vaatimusten mukainen;

| ii) | tuki ii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden laadun parantamiseen on johdonmukainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan II osaston I luvun kanssa; ja |
| --- | --- |

ii)

tuki ii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden laadun parantamiseen on johdonmukainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan II osaston I luvun kanssa; ja

| iii) | tuki iii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantamiseen on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 2–5 artiklassa säädettyjen perusteiden mukainen; ja |
| --- | --- |

iii)

tuki iii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantamiseen on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 2–5 artiklassa säädettyjen perusteiden mukainen; ja

| b) | kattamaan tosiasiallisesti aiheutuneet lisäkustannukset ja asianomaiseen tavoitteeseen pyrkimisestä aiheutuneet tulonmenetykset. |
| --- | --- |

b)

kattamaan tosiasiallisesti aiheutuneet lisäkustannukset ja asianomaiseen tavoitteeseen pyrkimisestä aiheutuneet tulonmenetykset.

3.   Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain

| a) | jos alalla on pantu tilatukijärjestelmä täysin täytäntöön 54, 55 ja 71 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

jos alalla on pantu tilatukijärjestelmä täysin täytäntöön 54, 55 ja 71 artiklan mukaisesti;

| b) | siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

b)

siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi.

4.   Edellä 1 kohdan a, b ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on 2,5 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja.

5.   Tuki toimenpiteisiin, joita tarkoitetaan

| a) | 1 kohdan a ja d alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a ja d alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina;

| b) | 1 kohdan b alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina, kuten eläinkohtaiset tuet ja nurmipalkkiot; |
| --- | --- |

b)

1 kohdan b alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina, kuten eläinkohtaiset tuet ja nurmipalkkiot;

| c) | 1 kohdan c alakohdassa, myönnetään viljelijän tukioikeuksien yksikköarvon korotuksena ja/tai lukumäärän lisäämisenä; |
| --- | --- |

c)

1 kohdan c alakohdassa, myönnetään viljelijän tukioikeuksien yksikköarvon korotuksena ja/tai lukumäärän lisäämisenä;

| d) | 1 kohdan e alakohdassa, myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena. |
| --- | --- |

d)

1 kohdan e alakohdassa, myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena.

6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tukioikeuksien, joiden yksikköarvoa on korotettu, ja lisätukioikeuksien siirto sallitaan vain, jos siirrettyjen tukioikeuksien kanssa siirretään vastaava määrä hehtaareita.

7.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille toimenpiteille myönnettävän tuen on oltava johdonmukainen yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa.

8.   Jäsenvaltioiden on kerättävä varat, jotka tarvitaan tukeen, jota tarkoitetaan

| a) | 1 kohdan a, b, c ja d alakohdassa, soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a, b, c ja d alakohdassa, soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä;

| b) | 1 kohdan e alakohdassa, soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

b)

1 kohdan e alakohdassa, soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa.

9.   Komission on 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen määriteltävä tässä jaksossa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset erityisesti varmistaakseen johdonmukaisuuden muiden yhteisön toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa sekä estääkseen tuen kasautumisen.

68 artikla

Yleissäännöt

1.   Jäsenvaltio voi viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, 2010 tai 2011 päättää käyttää vuodesta 2010, 2011 tai 2012 alkaen enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen tukea viljelijöille

| a) | seuraaviin toimiin:






  i) | tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun,
  tai ympäristön tilan tai eläinten hyvinvoinnin parantamisen kannalta; |
| --- | --- | --- |

a)

seuraaviin toimiin:

i)

tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun,
  tai ympäristön tilan tai eläinten hyvinvoinnin parantamisen kannalta;

| ii) | maataloustuotteiden laadun parantaminen; tai |
| --- | --- |

ii)

maataloustuotteiden laadun parantaminen; tai

| iii) | maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen; |
| --- | --- |

iii)

maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen;

| b) | korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-, naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha-, perunatärkkelys-, pellava- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-, naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha-, perunatärkkelys-, pellava- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla;

| c) | alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat; |
| --- | --- |

c)

alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat;

| d) | satovakuutusmaksuihin 69 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; |
| --- | --- |

d)

satovakuutusmaksuihin 69 artiklassa vahvistetuin edellytyksin;

| e) | eläin- ja kasvitauteihin liittyviin sijoitusrahastoihin 70 artiklassa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

e)

eläin- ja kasvitauteihin liittyviin sijoitusrahastoihin 70 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

2.   Tukea 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain

| a) | jos






  i) | tuki i alakohdassa tarkoitetuille maatalouden muodoille on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa maatalouden ympäristötuille asetettujen vaatimusten mukainen; |
| --- | --- | --- |

a)

jos

i)

tuki i alakohdassa tarkoitetuille maatalouden muodoille on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa maatalouden ympäristötuille asetettujen vaatimusten mukainen;

| ii) | tuki ii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden laadun parantamiseen on johdonmukainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan II osaston I luvun kanssa; ja |
| --- | --- |

ii)

tuki ii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden laadun parantamiseen on johdonmukainen neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan II osaston I luvun kanssa; ja

| iii) | tuki iii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantamiseen on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 2–5 artiklassa säädettyjen perusteiden mukainen; ja |
| --- | --- |

iii)

tuki iii alakohdassa tarkoitettuun maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantamiseen on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 2–5 artiklassa säädettyjen perusteiden mukainen; ja

| b) | kattamaan tosiasiallisesti aiheutuneet lisäkustannukset ja asianomaiseen tavoitteeseen pyrkimisestä aiheutuneet tulonmenetykset. |
| --- | --- |

b)

kattamaan tosiasiallisesti aiheutuneet lisäkustannukset ja asianomaiseen tavoitteeseen pyrkimisestä aiheutuneet tulonmenetykset.

3.   Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain

| a) | jos alalla on pantu tilatukijärjestelmä täysin täytäntöön 54, 55 ja 71 artiklan mukaisesti tai jos näin on tapahtumassa kolmen vuoden kuluessa; |
| --- | --- |

a)

jos alalla on pantu tilatukijärjestelmä täysin täytäntöön 54, 55 ja 71 artiklan mukaisesti tai jos näin on tapahtumassa kolmen vuoden kuluessa;

| b) | siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

b)

siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi.

4.   Edellä 1 kohdan a, b ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on 2,5 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja.

5.   Tuki toimenpiteisiin, joita tarkoitetaan

| a) | 1 kohdan a ja d alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a ja d alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina;

| b) | 1 kohdan b alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina, kuten eläinkohtaiset tuet ja nurmipalkkiot; |
| --- | --- |

b)

1 kohdan b alakohdassa, myönnetään vuotuisina lisätukina, kuten eläinkohtaiset tuet ja nurmipalkkiot;

| c) | 1 kohdan c alakohdassa, myönnetään viljelijän tukioikeuksien yksikköarvon korotuksena ja/tai lukumäärän lisäämisenä; |
| --- | --- |

c)

1 kohdan c alakohdassa, myönnetään viljelijän tukioikeuksien yksikköarvon korotuksena ja/tai lukumäärän lisäämisenä;

| d) | 1 kohdan e alakohdassa, myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena. |
| --- | --- |

d)

1 kohdan e alakohdassa, myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena.

6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tukioikeuksien, joiden yksikköarvoa on korotettu, ja lisätukioikeuksien siirto sallitaan vain, jos siirrettyjen tukioikeuksien kanssa siirretään vastaava määrä hehtaareita.

7.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille toimenpiteille myönnettävän tuen on oltava johdonmukainen yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa.

8.   Jäsenvaltioiden on kerättävä varat, jotka tarvitaan tukeen, jota tarkoitetaan

| a) | 1 kohdan a, b, c ja d alakohdassa, soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a, b, c ja d alakohdassa, soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä;

| b) | 1 kohdan e alakohdassa, soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

b)

1 kohdan e alakohdassa, soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa.

9.   Komission on 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen määriteltävä tässä jaksossa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset erityisesti varmistaakseen johdonmukaisuuden muiden yhteisön toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa sekä estääkseen tuen kasautumisen.

10.   Jäsenvaltion päättäessä, miten se käyttää vuodesta 2010 alkaen enintään 10 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästään, sen on kuultava valtiotasoa alempia hallinnon tasojaan.

Perustelu

Artikla 68 herättää edelleen runsaasti keskustelua. Useat jäsenvaltiot ja alueet tarvitsisivat nykyistä enemmän aikaan voidakseen päättää, millä tasolla ja millä tavalla ne haluavat panna sen täytäntöön. Ne saattavat myös haluta lisätä yleissääntöihin nykyistä enemmän tavoitteita. Jotta uudet toimenpiteet tukien irrottamiseksi tuotannosta voitaisiin toteuttaa kivuttomasti, 68 artiklan tulisi lisäksi mahdollistaa muutosten toteuttaminen nykyistä porrastetummin sekä tukitoimet.

Muutosehdotus 5

1 artiklan 6 kohdan 2 alakohdan b luetelmakohta — KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0105 CNS

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | Tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää olla tekemättä vähennystä tai peruuttamista, jonka määrä on enintään 100 euroa viljelijää ja kalenterivuotta kohti ja johon sisältyy asetuksen (EY) N:o (XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)) 25 artiklan mukaisesti suoriin tukiin sovellettava mikä tahansa tuen vähentäminen tai tuen ulkopuolelle jättäminen. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

b)

Tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää olla tekemättä vähennystä tai peruuttamista, jonka määrä on enintään 100 euroa viljelijää ja kalenterivuotta kohti ja johon sisältyy asetuksen (EY) N:o (XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)) 25 artiklan mukaisesti suoriin tukiin sovellettava mikä tahansa tuen vähentäminen tai tuen ulkopuolelle jättäminen.

| b) | Tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää olla tekemättä vähennystä tai peruuttamista, jonka määrä on enintään 100 euroa viljelijää, toimenpidettä ja kalenteri
  hakemusvuotta kohti ja johon sisältyy asetuksen (EY) N:o (XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)) 25 artiklan mukaisesti suoriin tukiin sovellettava mikä tahansa tuen vähentäminen tai tuen ulkopuolelle jättäminen. |
| --- | --- |

b)

Tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää olla tekemättä vähennystä tai peruuttamista, jonka määrä on enintään 100 euroa viljelijää, toimenpidettä ja kalenteri
  hakemusvuotta kohti ja johon sisältyy asetuksen (EY) N:o (XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)) 25 artiklan mukaisesti suoriin tukiin sovellettava mikä tahansa tuen vähentäminen tai tuen ulkopuolelle jättäminen.

Perustelu

YMP-toimien toteuttamisesta vastaavat yleensä alue- tai paikallisviranomaiset. Ehdotettu muutos on tarpeen, jotta järjestelmänmukaisia hallintomenettelyjä todella saadaan yksinkertaistettua. Siksi yksittäisiä toimenpiteitä tulisi tarkastella erikseen.

Muutosehdotus 6

Liite II — KOM(2008) 306 lopullinen — 2008/0105 (CNS)

LIITE II

Asetuksen 16 a artiklassa tarkoitettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien ohjeelliset tyypit

| Ensisijainen tavoite: ilmastonmuutos |
| --- |
| Toimityypit | Artiklat ja toimenpiteet | Mahdolliset vaikutukset |
| Typpilannoitteiden käytön tehostaminen (esim. käytön vähentäminen, laitteet, täsmämaatalous), lannanvarastoinnin parantaminen | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

  39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Metaani- (CH4) ja typpioksidipäästöjen (N2O) vähentäminen |
| Energiatehokkuuden parantaminen | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa | Hiilidioksidipäästöjen (CO2) vähentäminen energiaa säästämällä |
| Elintarvikkeiden kuljetusmatkojen lyhentäminen | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen


  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa


  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle


  54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen


  56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut | Hiilidioksidipäästöjen (CO
  2
  ) vähentäminen energiaa säästämällä |
| Maanhoitokäytännöt (esim. maanmuokkaus, välikasvit, monipuolinen viljelykierto) | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto |
| Maankäytön muutokset (esim. viljelymaan muuttaminen laitumiksi, lopullinen kesannointi, eloperäisen maan käytön vähentäminen/kunnostaminen) | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto |
| Kotieläintuotannon laajaperäistäminen (esim. eläintiheyden alentaminen, laiduntamisen lisääminen) | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Metaanin (CH4) vähentäminen. |
| Metsitys | 43 ja 45 artikla: maatalousmaan ja muun kuin maatalousmaan ensimmäinen metsitys | Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto |
| Metsäpalojen ehkäisy | 48 artikla: metsänhoitomahdollisuuksien palauttaminen ja ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto | Hiilidioksidin talteenotto metsissä ja hiilidioksidipäästöjen (CO2) ehkäisy |
| Ensisijainen tavoite: uusiutuvat energialähteet |
| Toimityypit | Artiklat ja toimenpiteet | Mahdolliset vaikutukset |
| Biokaasun tuotanto — eläinjätettä käyttävät anaerobiset mädättämöt (tila- ja paikallistuotanto) | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle | Fossiilisen polttoaineen korvaaminen; metaanin (CH4) vähentäminen |
| Monivuotiset energiakasvit (lyhytkiertoinen energiapuu ja ruoho) | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen; hiilidioksidin talteenotto; typpioksidin (N2O) vähentäminen |
| Maatalouden/metsätalouden tuottaman biomassan jalostaminen uusiutuvaksi energiaksi | 28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| Biomassaa käyttävät uusiutuviin energialähteisiin perustuvat laitokset/infrastruktuuri | 28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle
  54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen
  56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| Jätehuollon tehostaminen materiaalien uusiokäytön edistämiseksi | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen


  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa


  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle


  54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen


  56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| Aurinko-, tuuli- ja maalämpöenergian käyttö ja tuotanto sekä sähkön ja lämmön yhteistuotanto | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen


  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa


  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle


  54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen


  56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| Ensisijainen tavoite: vesihuolto |
| Toimityypit | Artiklat ja toimenpiteet | Mahdolliset vaikutukset |
| Vettä säästävät tekniikat, veden varastointi
  Vettä säästävät tuotantotekniikat | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen
  30 artikla: infrastruktuuri

  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa | Tehostaa veden käyttöä |
| Tulviin liittyvä riskienhallinta | 28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa


  39 artikla: maatalouden ympäristötuet


  41 artikla: tuottamattomat investoinnit | Tehostaa veden käyttöä |
| Kosteikkojen kunnostaminen
  Maatalousmaan metsittäminen/muuttaminen peltometsätalousjärjestelmiksi | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet
  41 artikla: tuottamattomat investoinnit
  43 ja 45 artikla: maatalousmaan ja muun kuin maatalousmaan ensimmäinen metsitys | Arvokkaiden vesialueiden säilyttäminen; veden laadun suojelu |
| Osaksi luonnontilassa olevien vesialueiden kehittäminen | 57 artikla: maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen | Arvokkaiden vesialueiden säilyttäminen; veden laadun suojelu |
| Maanhoitokäytännöt (esim. välikasvit) | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Eri yhdisteiden, myös fosforin, vesiin kulkeutumisen vähentämisen edistäminen |
| Ensisijainen tavoite: biologinen monimuotoisuus |
| Toimityypit | Artiklat ja toimenpiteet | Mahdolliset vaikutukset |
| Lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön kieltäminen luonnonarvoltaan merkittävällä maatalousmaalla
  Integroitu ja luonnonmukainen tuotanto | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet

  28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen


  29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa | Suojellut runsaslajiset kasvillisuustyypit, niittyjen suojelu ja säilyttäminen |
| Monivuotiset piennar- ja rantakaistaleet
  Biotyyppien/elinympäristöjen rakentaminen ja hoito Natura 2000 -alueilla ja niiden ulkopuolella
  Maankäytön muutokset (laajaperäinen nurmiviljely, viljelymaan muuttaminen laitumiksi, jatkuva kesannointi)
  Luonnonarvoltaan merkittävien monivuotisten kasvien hoito | 38 ja 46 artikla: Natura 2000 -tuet
  39 artikla: maatalouden ympäristötuet
  41 artikla: tuottamattomat investoinnit
  47 artikla: metsätalouden ympäristötuet
  57 artikla: maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen | Suojellut linnut ja muut luonnonvaraiset eläimet sekä luontotyyppiverkoston parantaminen; haitallisten aineiden pääsyn vähentäminen viereisiin elinympäristöihin |
| Geneettisen monimuotoisuuden säilyttäminen | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet | Säilynyt geneettinen monimuotoisuus |

Ensisijainen tavoite: ilmastonmuutos

Toimityypit

Artiklat ja toimenpiteet

Mahdolliset vaikutukset

Typpilannoitteiden käytön tehostaminen (esim. käytön vähentäminen, laitteet, täsmämaatalous), lannanvarastoinnin parantaminen

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Metaani- (CH4) ja typpioksidipäästöjen (N2O) vähentäminen

Energiatehokkuuden parantaminen

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

Hiilidioksidipäästöjen (CO2) vähentäminen energiaa säästämällä

Elintarvikkeiden kuljetusmatkojen lyhentäminen

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

Hiilidioksidipäästöjen (CO
  2
  ) vähentäminen energiaa säästämällä

Maanhoitokäytännöt (esim. maanmuokkaus, välikasvit, monipuolinen viljelykierto)

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto

Maankäytön muutokset (esim. viljelymaan muuttaminen laitumiksi, lopullinen kesannointi, eloperäisen maan käytön vähentäminen/kunnostaminen)

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto

Kotieläintuotannon laajaperäistäminen (esim. eläintiheyden alentaminen, laiduntamisen lisääminen)

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Metaanin (CH4) vähentäminen.

Metsitys

43 ja 45 artikla: maatalousmaan ja muun kuin maatalousmaan ensimmäinen metsitys

Typpioksidin (N2O) vähentäminen; hiilidioksidin talteenotto

Metsäpalojen ehkäisy

48 artikla: metsänhoitomahdollisuuksien palauttaminen ja ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto

Hiilidioksidin talteenotto metsissä ja hiilidioksidipäästöjen (CO2) ehkäisy

Ensisijainen tavoite: uusiutuvat energialähteet

Toimityypit

Artiklat ja toimenpiteet

Mahdolliset vaikutukset

Biokaasun tuotanto — eläinjätettä käyttävät anaerobiset mädättämöt (tila- ja paikallistuotanto)

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

Fossiilisen polttoaineen korvaaminen; metaanin (CH4) vähentäminen

Monivuotiset energiakasvit (lyhytkiertoinen energiapuu ja ruoho)

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen; hiilidioksidin talteenotto; typpioksidin (N2O) vähentäminen

Maatalouden/metsätalouden tuottaman biomassan jalostaminen uusiutuvaksi energiaksi

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

Biomassaa käyttävät uusiutuviin energialähteisiin perustuvat laitokset/infrastruktuuri

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

Jätehuollon tehostaminen materiaalien uusiokäytön edistämiseksi

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

Aurinko-, tuuli- ja maalämpöenergian käyttö ja tuotanto sekä sähkön ja lämmön yhteistuotanto

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

Ensisijainen tavoite: vesihuolto

Toimityypit

Artiklat ja toimenpiteet

Mahdolliset vaikutukset

Vettä säästävät tekniikat, veden varastointi

Vettä säästävät tuotantotekniikat

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

30 artikla: infrastruktuuri

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

Tehostaa veden käyttöä

Tulviin liittyvä riskienhallinta

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

41 artikla: tuottamattomat investoinnit

Tehostaa veden käyttöä

Kosteikkojen kunnostaminen

Maatalousmaan metsittäminen/muuttaminen peltometsätalousjärjestelmiksi

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

41 artikla: tuottamattomat investoinnit

43 ja 45 artikla: maatalousmaan ja muun kuin maatalousmaan ensimmäinen metsitys

Arvokkaiden vesialueiden säilyttäminen; veden laadun suojelu

Osaksi luonnontilassa olevien vesialueiden kehittäminen

57 artikla: maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen

Arvokkaiden vesialueiden säilyttäminen; veden laadun suojelu

Maanhoitokäytännöt (esim. välikasvit)

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Eri yhdisteiden, myös fosforin, vesiin kulkeutumisen vähentämisen edistäminen

Ensisijainen tavoite: biologinen monimuotoisuus

Toimityypit

Artiklat ja toimenpiteet

Mahdolliset vaikutukset

Lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön kieltäminen luonnonarvoltaan merkittävällä maatalousmaalla

Integroitu ja luonnonmukainen tuotanto

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

29 artikla: yhteistyö uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi maatalous- ja elintarvikealoilla sekä metsätaloudessa

Suojellut runsaslajiset kasvillisuustyypit, niittyjen suojelu ja säilyttäminen

Monivuotiset piennar- ja rantakaistaleet

Biotyyppien/elinympäristöjen rakentaminen ja hoito Natura 2000 -alueilla ja niiden ulkopuolella

Maankäytön muutokset (laajaperäinen nurmiviljely, viljelymaan muuttaminen laitumiksi, jatkuva kesannointi)

Luonnonarvoltaan merkittävien monivuotisten kasvien hoito

38 ja 46 artikla: Natura 2000 -tuet

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

41 artikla: tuottamattomat investoinnit

47 artikla: metsätalouden ympäristötuet

57 artikla: maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen

Suojellut linnut ja muut luonnonvaraiset eläimet sekä luontotyyppiverkoston parantaminen; haitallisten aineiden pääsyn vähentäminen viereisiin elinympäristöihin

Geneettisen monimuotoisuuden säilyttäminen

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

Säilynyt geneettinen monimuotoisuus

Perustelu

Uudet haasteet tulevat olemaan tärkeä ja mahdollisesti tuottava osa maatalousyrittämistä.

Jotta viljelijöitä voitaisiin kannustaa ottamaan päävastuu yritystensä kilpailukyvyn ja kestävän toiminnan varmistamisesta ja ratkaisujen löytämisestä kestävän kehityksen periaatteiden noudattamiseksi maataloudessa sekä osallistumaan aktiivisesti uusien ympäristötoimien täytäntöönpanoon, heillä tulisi olla mahdollisuus käyttää kaikkia maaseuturahaston nykyisiä asiaankuuluvia toimenpiteitä, myös niitä, jotka on tarkoitettu innovaatiotoiminnan edistämiseen ja uusien teknologioiden ja strategioiden kehittämiseen. Komissio ei vielä ole esittänyt kyseisiä toimenpiteitä. Niiden luetteleminen kannustaisi jäsenvaltioita edistämään niiden täytäntöönpanoa.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/44

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa”

(2008/C 325/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen komission tiedonantoon, koska se on riittävä johdatus esikaupallisten hankintojen peruskäsitteistöön sekä toteuttamistapoihin. Tosin ehdotetun menettelyn käytännön soveltamista ei ole käsitelty täysin aukottomasti. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission tiedonantoon, koska se on riittävä johdatus esikaupallisten hankintojen peruskäsitteistöön sekä toteuttamistapoihin. Tosin ehdotetun menettelyn käytännön soveltamista ei ole käsitelty täysin aukottomasti.

| — | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan useita eri haasteita, jos ne päättävät tehdä innovoinnin edistämiseen tähtäävän esikaupallisen hankintasopimuksen löytääkseen kyseisen prosessin tulosten avulla ratkaisun tiettyyn ongelmaan. Tällaisia haasteita ei analysoida riittävästi komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan useita eri haasteita, jos ne päättävät tehdä innovoinnin edistämiseen tähtäävän esikaupallisen hankintasopimuksen löytääkseen kyseisen prosessin tulosten avulla ratkaisun tiettyyn ongelmaan. Tällaisia haasteita ei analysoida riittävästi komission tiedonannossa.

| — | katsoo, että Euroopan komission on annettava hankintaviranomaisina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille selvät ja yksityiskohtaiset ohjeet siitä, miten esikaupallisia t&k-hankintoja voidaan tehdä rikkomatta yhteisön lainsäädäntöä, sekä tarjottava asiaa koskevia koulutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan komission on annettava hankintaviranomaisina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille selvät ja yksityiskohtaiset ohjeet siitä, miten esikaupallisia t&k-hankintoja voidaan tehdä rikkomatta yhteisön lainsäädäntöä, sekä tarjottava asiaa koskevia koulutusmahdollisuuksia.

| — | pitää lisäksi ohjeiden ja koulutuksen antamista sitäkin tärkeämpänä, kun otetaan huomioon, että esikaupallisiin hankintoihin liittyy merkittäviä teollis- ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä, joihin edes keskushallintojen oikeudelliset yksiköt eivät tähän asti ole kiinnittäneet erityisemmin huomiota. |
| --- | --- |

—

pitää lisäksi ohjeiden ja koulutuksen antamista sitäkin tärkeämpänä, kun otetaan huomioon, että esikaupallisiin hankintoihin liittyy merkittäviä teollis- ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä, joihin edes keskushallintojen oikeudelliset yksiköt eivät tähän asti ole kiinnittäneet erityisemmin huomiota.

| Esittelijä | : | Dimitrios TSIGKOUNIS (EL, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Dimitrios TSIGKOUNIS (EL, PPE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa

KOM(2007) 799 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita alue- ja paikallisviranomaisten roolista

| 1. | kehottaa tarkastelemaan asiasta käytävissä tulevissa keskusteluissa alue- ja paikallisviranomaisten roolia merkittävien sosiaalisten ongelmien ratkaisemisessa. Niitä ovat muun muassa korkealaatuisen ja kohtuuhintaisen terveydenhuollon turvaaminen siten, että otetaan huomioon väestön ikääntymisen vaikutukset, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, energiatehokkuuden parantaminen, koulutuksen laadun ja tarjonnan parantaminen sekä turvallisuusuhkien ehkäisemisen tehostaminen. |
| --- | --- |

1.

kehottaa tarkastelemaan asiasta käytävissä tulevissa keskusteluissa alue- ja paikallisviranomaisten roolia merkittävien sosiaalisten ongelmien ratkaisemisessa. Niitä ovat muun muassa korkealaatuisen ja kohtuuhintaisen terveydenhuollon turvaaminen siten, että otetaan huomioon väestön ikääntymisen vaikutukset, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, energiatehokkuuden parantaminen, koulutuksen laadun ja tarjonnan parantaminen sekä turvallisuusuhkien ehkäisemisen tehostaminen.

| 2. | toteaa, että ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan todennäköisesti uusia innovatiivisia ratkaisuja, jotka teknologisten vaatimusten vuoksi eivät vielä ole kaupallisesti saatavilla tai, jos niitä on saatavilla, ne eivät vielä täytä riittävän hyvin niille asetettuja vaatimuksia. Sen vuoksi tarvitaan välttämättä uutta tutkimus- ja kehitystyötä. Komitea ehdottaa siksi, että alue- ja paikallisviranomaisille annetaan mahdollisuus osallistua aktiivisesti esikaupallisia hankintoja koskevien uusien puitteiden muotoilemiseen ja että parannetaan niiden mahdollisuuksia hallita ja soveltaa tehokkaasti näitä uudentyyppisiä hankintasopimuksia. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan todennäköisesti uusia innovatiivisia ratkaisuja, jotka teknologisten vaatimusten vuoksi eivät vielä ole kaupallisesti saatavilla tai, jos niitä on saatavilla, ne eivät vielä täytä riittävän hyvin niille asetettuja vaatimuksia. Sen vuoksi tarvitaan välttämättä uutta tutkimus- ja kehitystyötä. Komitea ehdottaa siksi, että alue- ja paikallisviranomaisille annetaan mahdollisuus osallistua aktiivisesti esikaupallisia hankintoja koskevien uusien puitteiden muotoilemiseen ja että parannetaan niiden mahdollisuuksia hallita ja soveltaa tehokkaasti näitä uudentyyppisiä hankintasopimuksia.

| 3. | kannattaa näkemystä, että tutkimus- ja kehittämistoimien sisällyttäminen julkisiin hankintoihin innovatiivisten ratkaisujen edistämiseksi antaa alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden vaikuttaa oikea-aikaisesti niiden avulla tarjottavien palveluiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen innovaatiotoiminnan avulla. |
| --- | --- |

3.

kannattaa näkemystä, että tutkimus- ja kehittämistoimien sisällyttäminen julkisiin hankintoihin innovatiivisten ratkaisujen edistämiseksi antaa alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden vaikuttaa oikea-aikaisesti niiden avulla tarjottavien palveluiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen innovaatiotoiminnan avulla.

| 4. | katsoo, että koska suuri osa julkisiin hankintoihin käytettävistä menoista kuuluu alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan, niillä on oltava täydet valmiudet edistää merkittävällä tavalla tutkimus- ja kehittämistoimintaa yleiseurooppalaisella tasolla. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että koska suuri osa julkisiin hankintoihin käytettävistä menoista kuuluu alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan, niillä on oltava täydet valmiudet edistää merkittävällä tavalla tutkimus- ja kehittämistoimintaa yleiseurooppalaisella tasolla.

| 5. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon komitean poliittiset painopisteet vuosiksi 2008–2010. Niihin kuuluvat muun muassa Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden täytäntöönpano; ilmastonmuutosta koskeviin haasteisiin vastaaminen; energialähteiden monipuolistaminen ja kestävä käyttö; kansalaisten elämänlaadun parantaminen, johon kuuluu muun muassa rajatylittävän pelastuspalveluyhteistyön helpottaminen ja laadukkaiden terveyspalveluiden saatavuuden lisääminen; alue- ja paikallisviranomaisten toiminta yhteisvastuun, eri kulttuurien ja uskontokuntien välisen vuoropuhelun sekä kaikenmuotoisten paikallisten kulttuurien ja perinteiden edistämiseksi; osallistuminen keskusteluun yhteisestä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikasta ja erityisesti parhaiden kotouttamiskäytäntöjen vaihtaminen sekä ajanmukaisten yhtenäismarkkinoiden asettaminen etusijalle siten, että strategisena tavoitteena on sosiaalipalveluiden laadun parantaminen etenkin niillä alue- ja paikallisviranomaisille tärkeillä aloilla, joilla julkiset hankinnat tieto- ja viestintäteknologia-alan tutkimus- ja kehitystyön tukemiseksi vaikuttavat erityisen lupaavilta. Sen vuoksi nämä alat ovat etusijalla päätettäessä esikaupallisten hankintojen tekemisestä. |
| --- | --- |

5.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon komitean poliittiset painopisteet vuosiksi 2008–2010. Niihin kuuluvat muun muassa Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden täytäntöönpano; ilmastonmuutosta koskeviin haasteisiin vastaaminen; energialähteiden monipuolistaminen ja kestävä käyttö; kansalaisten elämänlaadun parantaminen, johon kuuluu muun muassa rajatylittävän pelastuspalveluyhteistyön helpottaminen ja laadukkaiden terveyspalveluiden saatavuuden lisääminen; alue- ja paikallisviranomaisten toiminta yhteisvastuun, eri kulttuurien ja uskontokuntien välisen vuoropuhelun sekä kaikenmuotoisten paikallisten kulttuurien ja perinteiden edistämiseksi; osallistuminen keskusteluun yhteisestä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikasta ja erityisesti parhaiden kotouttamiskäytäntöjen vaihtaminen sekä ajanmukaisten yhtenäismarkkinoiden asettaminen etusijalle siten, että strategisena tavoitteena on sosiaalipalveluiden laadun parantaminen etenkin niillä alue- ja paikallisviranomaisille tärkeillä aloilla, joilla julkiset hankinnat tieto- ja viestintäteknologia-alan tutkimus- ja kehitystyön tukemiseksi vaikuttavat erityisen lupaavilta. Sen vuoksi nämä alat ovat etusijalla päätettäessä esikaupallisten hankintojen tekemisestä.

| 6. | on tyytyväinen komission tiedonantoon (KOM(2007) 799 lopullinen), koska se on riittävä johdatus esikaupallisten hankintojen peruskäsitteistöön sekä toteuttamistapoihin. Tosin ehdotetun menettelyn käytännön soveltamista ei ole käsitelty täysin aukottomasti. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen komission tiedonantoon (KOM(2007) 799 lopullinen), koska se on riittävä johdatus esikaupallisten hankintojen peruskäsitteistöön sekä toteuttamistapoihin. Tosin ehdotetun menettelyn käytännön soveltamista ei ole käsitelty täysin aukottomasti.

| 7. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan useita eri haasteita, jos ne päättävät tehdä innovoinnin edistämiseen tähtäävän esikaupallisen hankintasopimuksen löytääkseen kyseisen prosessin tulosten avulla ratkaisun tiettyyn ongelmaan. Tällaisia haasteita ei analysoida riittävästi komission tiedonannossa (KOM(2007) 799 lopullinen). |
| --- | --- |

7.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan useita eri haasteita, jos ne päättävät tehdä innovoinnin edistämiseen tähtäävän esikaupallisen hankintasopimuksen löytääkseen kyseisen prosessin tulosten avulla ratkaisun tiettyyn ongelmaan. Tällaisia haasteita ei analysoida riittävästi komission tiedonannossa (KOM(2007) 799 lopullinen).

| 8. | katsoo, että julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on jo nyt melko monimutkaista ja että useilla alue- ja paikallisviranomaisilla on erityisiä vaikeuksia soveltaa sitä oikein. Sen vuoksi komitean mielestä on erittäin hätiköityä monimutkaistaa entisestään julkisten hankintojen järjestelmää ja menettelyjä Euroopan komission aloitteessa esitetyllä tavalla. Komitea suosittaakin, ettei julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä sovelleta esikaupallisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on jo nyt melko monimutkaista ja että useilla alue- ja paikallisviranomaisilla on erityisiä vaikeuksia soveltaa sitä oikein. Sen vuoksi komitean mielestä on erittäin hätiköityä monimutkaistaa entisestään julkisten hankintojen järjestelmää ja menettelyjä Euroopan komission aloitteessa esitetyllä tavalla. Komitea suosittaakin, ettei julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä sovelleta esikaupallisissa hankinnoissa.

| 9. | ehdottaa, että komissio selvittää, voitaisiinko hankintadirektiiviä muuttaa siten, että innovaatioita voidaan synnyttää esimerkiksi kumppanuushankkeiden puitteissa. Merkittävä käytännön este uusille innovaatioille on jäykkä hankintamenettely. Yhteisön perustamissopimuksesta johdettua tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun vaatimusta ei saa tulkita niin, että yritykset ja hankintayksiköt eivät käytännössä pääse hyötymään yritysten tutkimus- ja kehitystyöstä. |
| --- | --- |

9.

ehdottaa, että komissio selvittää, voitaisiinko hankintadirektiiviä muuttaa siten, että innovaatioita voidaan synnyttää esimerkiksi kumppanuushankkeiden puitteissa. Merkittävä käytännön este uusille innovaatioille on jäykkä hankintamenettely. Yhteisön perustamissopimuksesta johdettua tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun vaatimusta ei saa tulkita niin, että yritykset ja hankintayksiköt eivät käytännössä pääse hyötymään yritysten tutkimus- ja kehitystyöstä.

| 10. | katsoo, että erityisesti innovoinnin edistämiseen tähtäävien julkisten tarjouspyyntöjen teknisten osien muotoilu ja laatiminen vaatii erityistietoja ja -osaamista, joita alue- ja paikallisviranomaisilla ei tavallisesti ole, kun otetaan huomioon, että useissa jäsenvaltioissa tällaista tietoa ja osaamista on vain keskushallinnon tietyissä osastoissa. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että erityisesti innovoinnin edistämiseen tähtäävien julkisten tarjouspyyntöjen teknisten osien muotoilu ja laatiminen vaatii erityistietoja ja -osaamista, joita alue- ja paikallisviranomaisilla ei tavallisesti ole, kun otetaan huomioon, että useissa jäsenvaltioissa tällaista tietoa ja osaamista on vain keskushallinnon tietyissä osastoissa.

| 11. | katsoo, että esikaupallisiin t&k-hankintoihin (esikaupalliset hankinnat, jotka liittyvät kaupallistamista edeltävään tutkimus- ja kehitysvaiheeseen) liittyvät eri valintavaiheet vaativat — samalla tavalla kuin edellisessä kohdassa mainittiin — teknistä tietämystä ja asianomaisten aiheiden hyvää tuntemista, joka alue- ja paikallisviranomaisilta yleensä puuttuu. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että esikaupallisiin t&k-hankintoihin (esikaupalliset hankinnat, jotka liittyvät kaupallistamista edeltävään tutkimus- ja kehitysvaiheeseen) liittyvät eri valintavaiheet vaativat — samalla tavalla kuin edellisessä kohdassa mainittiin — teknistä tietämystä ja asianomaisten aiheiden hyvää tuntemista, joka alue- ja paikallisviranomaisilta yleensä puuttuu.

| 12. | korostaa, että jos esikaupallinen t&k-hankinta osoittautuu lopulta onnistuneeksi, myös tässä tapauksessa kansalaisten mobilisoiminen ja aktivoiminen kunnallis- ja aluepolitiikkaa silmällä pitäen on edelleen vaikeaa. Esikaupallisista t&k-hankinnoista aiheutuu suoria julkisia kuluja, jotka rasittavat meneillään olevaa hallintokautta, kun taas niistä saatava hyöty näkyy yleensä vasta pitkän ajan kuluttua. Lisäksi kansalaiset tarvitsevat usein aikaa ymmärtääkseen niiden merkityksen, ja tämä aika on yleensä pidempi kuin kahden paikallis- tai aluetasolla järjestettävän vaalin välinen aika. Näillä näkökohdilla on erittäin suuri painoarvo alue- ja paikallisviranomaisten tehdessä asiaa koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että jos esikaupallinen t&k-hankinta osoittautuu lopulta onnistuneeksi, myös tässä tapauksessa kansalaisten mobilisoiminen ja aktivoiminen kunnallis- ja aluepolitiikkaa silmällä pitäen on edelleen vaikeaa. Esikaupallisista t&k-hankinnoista aiheutuu suoria julkisia kuluja, jotka rasittavat meneillään olevaa hallintokautta, kun taas niistä saatava hyöty näkyy yleensä vasta pitkän ajan kuluttua. Lisäksi kansalaiset tarvitsevat usein aikaa ymmärtääkseen niiden merkityksen, ja tämä aika on yleensä pidempi kuin kahden paikallis- tai aluetasolla järjestettävän vaalin välinen aika. Näillä näkökohdilla on erittäin suuri painoarvo alue- ja paikallisviranomaisten tehdessä asiaa koskevia päätöksiä.

| 13. | on huolestunut tapauksista, joissa pelkkä ilmoitus esikaupallista t&k-hankintaa koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä on aiheuttanut poliittisia kiistoja kyseisen menettelyn tarkoituksenmukaisuudesta. Tällöin on todennäköistä, että vastalauseita esittäneen puolueryhmittymän voittaessa alue- tai paikallisvaalit se valtaan päästyään kyseenalaistaa tämän jo valmista kaupallista tuotetta koskevan tarjouskilpailumenettelyn jatkamisen. Samalla menetetään ne merkittävät hyödyt, joita hankintaviranomainen tavoitteli, kun se alun perin ilmoitti esikaupallista t&k-hankintaa koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä. |
| --- | --- |

13.

on huolestunut tapauksista, joissa pelkkä ilmoitus esikaupallista t&k-hankintaa koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä on aiheuttanut poliittisia kiistoja kyseisen menettelyn tarkoituksenmukaisuudesta. Tällöin on todennäköistä, että vastalauseita esittäneen puolueryhmittymän voittaessa alue- tai paikallisvaalit se valtaan päästyään kyseenalaistaa tämän jo valmista kaupallista tuotetta koskevan tarjouskilpailumenettelyn jatkamisen. Samalla menetetään ne merkittävät hyödyt, joita hankintaviranomainen tavoitteli, kun se alun perin ilmoitti esikaupallista t&k-hankintaa koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä.

| 14. | pitää alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta suurena poliittisena ongelmana sitä, jos esikaupallisen t&k-hankinnan lopulliset toimeksisaajat eivät tule samalta alueelta kuin hankintaviranomaisena toimiva alue- tai paikallisviranomainen tai jos niiden kotipaikka sijaitsee jopa toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

14.

pitää alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta suurena poliittisena ongelmana sitä, jos esikaupallisen t&k-hankinnan lopulliset toimeksisaajat eivät tule samalta alueelta kuin hankintaviranomaisena toimiva alue- tai paikallisviranomainen tai jos niiden kotipaikka sijaitsee jopa toisessa jäsenvaltiossa.

| 15. | huomauttaa, että jos esikaupallista t&k-hankintaa koskeva julkinen tarjouskilpailu päättyy tuloksettomana — mitä mahdollisuutta ei voi sulkea pois etenkään eräillä suoritustasoltaan edelleen melko vaatimattomilla tutkimus- ja kehitysaloilla-, alue- ja paikallisviranomaisten voi olla erityisen vaikeaa perustella ja vakuuttaa kansalaisille, että myös tämä lopputulos on parempi kuin investoiminen jo olemassa oleviin ja kaupallisesti kokeiltuihin teknologioihin. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että jos esikaupallista t&k-hankintaa koskeva julkinen tarjouskilpailu päättyy tuloksettomana — mitä mahdollisuutta ei voi sulkea pois etenkään eräillä suoritustasoltaan edelleen melko vaatimattomilla tutkimus- ja kehitysaloilla-, alue- ja paikallisviranomaisten voi olla erityisen vaikeaa perustella ja vakuuttaa kansalaisille, että myös tämä lopputulos on parempi kuin investoiminen jo olemassa oleviin ja kaupallisesti kokeiltuihin teknologioihin.

| 16. | ehdottaa ajatellen edellä mainittuja ongelmia, joita alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan esikaupallisten t&k-hankintojen yhteydessä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot suunnittelevat ja toteuttavat joukon komitean mielestä tarpeellisia toimenpiteitä, jotta esikaupalliset t&k-hankinnat täyttäisivät tehtävänsä paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja aluetason toimilla on erittäin suuri vaikutus Euroopan unionin yleiseen suorituskykyyn t&k-alalla sen kansainvälisiin kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

16.

ehdottaa ajatellen edellä mainittuja ongelmia, joita alue- ja paikallisviranomaiset joutuvat kohtaamaan esikaupallisten t&k-hankintojen yhteydessä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot suunnittelevat ja toteuttavat joukon komitean mielestä tarpeellisia toimenpiteitä, jotta esikaupalliset t&k-hankinnat täyttäisivät tehtävänsä paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja aluetason toimilla on erittäin suuri vaikutus Euroopan unionin yleiseen suorituskykyyn t&k-alalla sen kansainvälisiin kilpailijoihin verrattuna.

| 17. | korostaa, ettei tule jättää huomiotta, että mahdollinen epäonnistuminen esikaupallisia t&k-hankintoja koskevien menettelyjen kitkattomassa ja toimivassa käyttöönotossa paikallis- ja aluetasolla saattaa johtaa siihen, että osa t&k-toimintaan tarkoitetuista EU-määrärahoista mahdollisesti menetetään. |
| --- | --- |

17.

korostaa, ettei tule jättää huomiotta, että mahdollinen epäonnistuminen esikaupallisia t&k-hankintoja koskevien menettelyjen kitkattomassa ja toimivassa käyttöönotossa paikallis- ja aluetasolla saattaa johtaa siihen, että osa t&k-toimintaan tarkoitetuista EU-määrärahoista mahdollisesti menetetään.

| 18. | katsoo, että Euroopan komission on annettava hankintaviranomaisina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille selvät ja yksityiskohtaiset ohjeet siitä, miten esikaupallisia t&k-hankintoja voidaan tehdä rikkomatta yhteisön lainsäädäntöä, sekä tarjottava asiaa koskevia koulutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että Euroopan komission on annettava hankintaviranomaisina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille selvät ja yksityiskohtaiset ohjeet siitä, miten esikaupallisia t&k-hankintoja voidaan tehdä rikkomatta yhteisön lainsäädäntöä, sekä tarjottava asiaa koskevia koulutusmahdollisuuksia.

| 19. | pitää lisäksi ohjeiden ja koulutuksen antamista sitäkin tärkeämpänä, kun otetaan huomioon, että esikaupallisiin hankintoihin liittyy merkittäviä teollis- ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä, joihin edes keskushallintojen oikeudelliset yksiköt eivät tähän asti ole kiinnittäneet erityisemmin huomiota. |
| --- | --- |

19.

pitää lisäksi ohjeiden ja koulutuksen antamista sitäkin tärkeämpänä, kun otetaan huomioon, että esikaupallisiin hankintoihin liittyy merkittäviä teollis- ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä, joihin edes keskushallintojen oikeudelliset yksiköt eivät tähän asti ole kiinnittäneet erityisemmin huomiota.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kehittämään tukirakenteita, joihin alue- ja paikallisviranomaiset, jotka päättävät järjestää tarjouskilpailun esikaupallisen t&k-hankinnan tekemiseksi, voivat turvautua saadakseen selkeää ja hyödyllistä tietoa ja todellista tukea pohtiessaan erityisesti riskien ja hyötyjen mahdollisimman asianmukaista jakamista toimeksiantajan ja toimeksisaajaehdokkaiden ja lopullisten toimeksisaajien välillä. |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kehittämään tukirakenteita, joihin alue- ja paikallisviranomaiset, jotka päättävät järjestää tarjouskilpailun esikaupallisen t&k-hankinnan tekemiseksi, voivat turvautua saadakseen selkeää ja hyödyllistä tietoa ja todellista tukea pohtiessaan erityisesti riskien ja hyötyjen mahdollisimman asianmukaista jakamista toimeksiantajan ja toimeksisaajaehdokkaiden ja lopullisten toimeksisaajien välillä.

| 21. | toteaa, että esikaupallisiin t&k-hankintoihin liittyy selvästi määriteltävissä olevia lyhyen aikavälin riskejä asianomaisen toimeksiantajan paikallis- tai alueyhteisössä, kun taas niistä saatavat, vaikeasti havaittavissa olevat hyödyt näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua ja ovat ja usein luonteeltaan hajanaisia, minkä vuoksi alue- ja paikallisviranomaiset ovat perustellusti huolestuneita asiasta. Komitea korostaakin, että jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi tuettava alue- ja paikallisviranomaisia selvästi useilla eri tasoilla ja tehtävä kaikille asianosaisille selväksi, että satunnainen epäonnistuminen kuuluu erottamattomasti tällaiseen prosessiin, jolla pyritään löytämään innovatiivisia ratkaisuja eurooppalaisten yhteisöjen vanhoihin ja uusiin ongelmiin. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että esikaupallisiin t&k-hankintoihin liittyy selvästi määriteltävissä olevia lyhyen aikavälin riskejä asianomaisen toimeksiantajan paikallis- tai alueyhteisössä, kun taas niistä saatavat, vaikeasti havaittavissa olevat hyödyt näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua ja ovat ja usein luonteeltaan hajanaisia, minkä vuoksi alue- ja paikallisviranomaiset ovat perustellusti huolestuneita asiasta. Komitea korostaakin, että jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi tuettava alue- ja paikallisviranomaisia selvästi useilla eri tasoilla ja tehtävä kaikille asianosaisille selväksi, että satunnainen epäonnistuminen kuuluu erottamattomasti tällaiseen prosessiin, jolla pyritään löytämään innovatiivisia ratkaisuja eurooppalaisten yhteisöjen vanhoihin ja uusiin ongelmiin.

| 22. | panee merkille, että koska esikaupalliset t&k-hankinnat ovat avoimia kaikkien jäsenvaltioiden toimijoille, ne voivat väistämättä johtaa määrärahojen ainakin osittaiseen siirtymiseen yhden jäsenvaltion alueelta t&k-toiminnan rahoittamiseen jonkin toisen jäsenvaltion alueella. Tämä ei tietenkään ole ongelma Euroopan unionin tasolla, mutta se voi vaikeuttaa huomattavasti esikaupallisten t&k-hankintojen rahoittamista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että koska esikaupalliset t&k-hankinnat ovat avoimia kaikkien jäsenvaltioiden toimijoille, ne voivat väistämättä johtaa määrärahojen ainakin osittaiseen siirtymiseen yhden jäsenvaltion alueelta t&k-toiminnan rahoittamiseen jonkin toisen jäsenvaltion alueella. Tämä ei tietenkään ole ongelma Euroopan unionin tasolla, mutta se voi vaikeuttaa huomattavasti esikaupallisten t&k-hankintojen rahoittamista paikallis- ja aluetasolla.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan, että esikaupallisista hankinnoista voi olla hyötyä asiaa koskevan tarjouskilpailun järjestävälle alueelle myös siinä tapauksessa, että tarjouksen jättävät tahot eivät ole sijoittautuneet kyseiselle alueelle. |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan, että esikaupallisista hankinnoista voi olla hyötyä asiaa koskevan tarjouskilpailun järjestävälle alueelle myös siinä tapauksessa, että tarjouksen jättävät tahot eivät ole sijoittautuneet kyseiselle alueelle.

| 24. | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota kannustamaan ja tukemaan alue- ja paikallisviranomaisten laajojen ryhmittymien muodostamista yhteisten esikaupallisten hankintojen tekemiseksi, jotta voitaisiin pienentää riskejä, joita syntyy, kun yhden jäsenvaltion yksi alue- tai paikallisviranomainen järjestää vastaavan tarjouskilpailun yksinään. |
| --- | --- |

24.

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota kannustamaan ja tukemaan alue- ja paikallisviranomaisten laajojen ryhmittymien muodostamista yhteisten esikaupallisten hankintojen tekemiseksi, jotta voitaisiin pienentää riskejä, joita syntyy, kun yhden jäsenvaltion yksi alue- tai paikallisviranomainen järjestää vastaavan tarjouskilpailun yksinään.

| 25. | toteaa, että Euroopan laajuinen verkottuminen ja säännöllisten yhteyksien luominen niiden eri jäsenvaltioissa sijaitsevien alue- ja paikallisviranomaisten välillä, joiden tarpeet vastaavat toisiaan, on ainoa asianmukainen ja johdonmukainen tapa tiivistää valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja esikaupallisten t&k-hankintojen yhteydessä sovellettavien menettelyjen koordinointia. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Euroopan laajuinen verkottuminen ja säännöllisten yhteyksien luominen niiden eri jäsenvaltioissa sijaitsevien alue- ja paikallisviranomaisten välillä, joiden tarpeet vastaavat toisiaan, on ainoa asianmukainen ja johdonmukainen tapa tiivistää valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja esikaupallisten t&k-hankintojen yhteydessä sovellettavien menettelyjen koordinointia.

| 26. | kannattaa esikaupallisten t&k-hankintojen kehittämiseen ja vahvistamiseen tähtäävien alue- ja paikallisviranomaisten toimien rahoittamista osoittamalla tarkoitukseen yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen yhteydessä Euroopan unionin talousarvista mahdollisesti vapautuvia määrärahoja. |
| --- | --- |

26.

kannattaa esikaupallisten t&k-hankintojen kehittämiseen ja vahvistamiseen tähtäävien alue- ja paikallisviranomaisten toimien rahoittamista osoittamalla tarkoitukseen yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen yhteydessä Euroopan unionin talousarvista mahdollisesti vapautuvia määrärahoja.

| 27. | katsoo, että eurooppalainen tutkimusalue (European Research Area) saattaa saada uuden muodon, ja sen yhteydessä kyetään ehkä kehittämään uutta dynamiikkaa, jos esikaupalliset t&k-hankinnat sisällytetään julkisia hankintoja koskeviin nykyisiin menettelyihin. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että eurooppalainen tutkimusalue (European Research Area) saattaa saada uuden muodon, ja sen yhteydessä kyetään ehkä kehittämään uutta dynamiikkaa, jos esikaupalliset t&k-hankinnat sisällytetään julkisia hankintoja koskeviin nykyisiin menettelyihin.

| 28. | katsoo, että esikaupallisten t&k-hankintojen edistämisstrategiaa voidaan helpottaa hyödyntämällä paikallis- tai aluetasolla toimivien tietointensiivisten ja teknologisesti innovatiivisten korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja varsinkin pienten- ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) panosta luomalla uusi yhteistyöfoorumi kyseisten tahojen kotijäsenvaltion alue- ja paikallisviranomaisten kanssa sekä verkottumalla niiden avulla muiden jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten sekä vastaavien korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja pk-yritysten kanssa. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että esikaupallisten t&k-hankintojen edistämisstrategiaa voidaan helpottaa hyödyntämällä paikallis- tai aluetasolla toimivien tietointensiivisten ja teknologisesti innovatiivisten korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja varsinkin pienten- ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) panosta luomalla uusi yhteistyöfoorumi kyseisten tahojen kotijäsenvaltion alue- ja paikallisviranomaisten kanssa sekä verkottumalla niiden avulla muiden jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten sekä vastaavien korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja pk-yritysten kanssa.

| 29. | korostaa, että perustamalla alue- ja paikallisviranomaistahoihin tiedotuskeskuksia ja tietokantoja, jotta voidaan koota tietoa innovatiivisia ratkaisuja vaativista paikallis- ja aluetason ensisijaisista ongelmista sekä tiedottaa tutkimus- ja kehitystoiminnan tarjoamista paikallisista mahdollisuuksista, voidaan lähentää toisiinsa yhteisistä ongelmista kärsiviä alueita sekä tutkimuskeskuksia ja yrityksiä, joilla on mahdollisuus yhteistyön avulla tarjota kyseisiin ongelmiin innovatiivisia täydentäviä tai lisäratkaisuja. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että perustamalla alue- ja paikallisviranomaistahoihin tiedotuskeskuksia ja tietokantoja, jotta voidaan koota tietoa innovatiivisia ratkaisuja vaativista paikallis- ja aluetason ensisijaisista ongelmista sekä tiedottaa tutkimus- ja kehitystoiminnan tarjoamista paikallisista mahdollisuuksista, voidaan lähentää toisiinsa yhteisistä ongelmista kärsiviä alueita sekä tutkimuskeskuksia ja yrityksiä, joilla on mahdollisuus yhteistyön avulla tarjota kyseisiin ongelmiin innovatiivisia täydentäviä tai lisäratkaisuja.

| 30. | ehdottaa, että Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta suunnataan rahoitusta esikaupallisten hankintasopimusten perusteella tehtävään tutkimus- ja kehitystoimintaan niiden rahoituksen piiriin kuuluville aloille. |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta suunnataan rahoitusta esikaupallisten hankintasopimusten perusteella tehtävään tutkimus- ja kehitystoimintaan niiden rahoituksen piiriin kuuluville aloille.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/48

---

Alueiden komitean lausunto aiheista ”Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä”

(2008/C 325/07)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | yhtyy käsitykseen siitä, että EU:ssa vallitsee laaja yksimielisyys tarpeesta ajanmukaistaa ja kehittää ammatillista koulutusta Euroopassa. Keskeinen osa kyseistä tavoitetta on ammatillisen koulutuksen laadunvarmistus. |
| --- | --- |

—

yhtyy käsitykseen siitä, että EU:ssa vallitsee laaja yksimielisyys tarpeesta ajanmukaistaa ja kehittää ammatillista koulutusta Euroopassa. Keskeinen osa kyseistä tavoitetta on ammatillisen koulutuksen laadunvarmistus.

| — | katsoo, että eri jäsenvaltioissa saatujen oppimistulosten tunnustamisessa esiintyvät vaikeudet ovat kuitenkin jarruttaneet liikkuvuutta EU:ssa ja haittaavat todellisten kokemusten hankkimista elinikäisestä oppimisesta. |
| --- | --- |

—

katsoo, että eri jäsenvaltioissa saatujen oppimistulosten tunnustamisessa esiintyvät vaikeudet ovat kuitenkin jarruttaneet liikkuvuutta EU:ssa ja haittaavat todellisten kokemusten hankkimista elinikäisestä oppimisesta.

| — | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa vastuu ammatillisesta koulutuksesta on alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että monissa jäsenvaltioissa vastuu ammatillisesta koulutuksesta on alue- ja paikallistasolla.

| — | suhtautuu myönteisesti komission kahteen suositukseen, sillä niissä pyritään löytämään ratkaisuja niihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, joita kansainvälistyvä, osaamiseen perustuva maailmantalous asettaa. Niiden tavoitteena on myös lisätä liikkuvuutta Euroopan unionissa sekä edistää taitojen vaihtoa. AK pitää sen vuoksi tähdellisenä, että kehitetään kansalaisille tärkeitä aloja sekä niitä toimia, jotka ovat alueiden ja kuntien vastuulla. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission kahteen suositukseen, sillä niissä pyritään löytämään ratkaisuja niihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, joita kansainvälistyvä, osaamiseen perustuva maailmantalous asettaa. Niiden tavoitteena on myös lisätä liikkuvuutta Euroopan unionissa sekä edistää taitojen vaihtoa. AK pitää sen vuoksi tähdellisenä, että kehitetään kansalaisille tärkeitä aloja sekä niitä toimia, jotka ovat alueiden ja kuntien vastuulla.

| — | toteaa, että laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen ensisijaisia käyttäjiä ovat koulutuksen laadunvarmistuksesta ja parantamisesta vastaavat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset. |
| --- | --- |

—

toteaa, että laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen ensisijaisia käyttäjiä ovat koulutuksen laadunvarmistuksesta ja parantamisesta vastaavat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset.

| — | kehottaa kutsumaan toimivaltaiset alue- ja paikallisviranomaiset osallisiksi toimintaan, kun jäsenvaltioiden tai alueiden tutkintoviitekehykset liitetään opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään (ECVET). |
| --- | --- |

—

kehottaa kutsumaan toimivaltaiset alue- ja paikallisviranomaiset osallisiksi toimintaan, kun jäsenvaltioiden tai alueiden tutkintoviitekehykset liitetään opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään (ECVET).

| — | korostaa, että järjestelmän todellisen onnistumisen mitta on sen täytäntöönpano ja käyttöönotto. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat hyödyllisiä kumppaneita, jotka voivat edistää järjestelmää verkostojensa välityksellä ja auttaa tekemään ECVET:stä luotettavan ja käyttökelpoisen. |
| --- | --- |

—

korostaa, että järjestelmän todellisen onnistumisen mitta on sen täytäntöönpano ja käyttöönotto. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat hyödyllisiä kumppaneita, jotka voivat edistää järjestelmää verkostojensa välityksellä ja auttaa tekemään ECVET:stä luotettavan ja käyttökelpoisen.

| Esittelijä | : | Kent JOHANSSON (SE, ALDE), Länsi-Götanmaan aluehallituksen jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Kent JOHANSSON (SE, ALDE), Länsi-Götanmaan aluehallituksen jäsen

Viiteasiakirjat

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta

KOM(2008) 179 lopullinen — 2008/0069 COD

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta

KOM(2008) 180 lopullinen — 2008/0070 COD

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että ammatillisella koulutuksella on keskeinen merkitys pyrittäessä Lissabonin strategian tavoitteisiin, joita ovat talouskasvu sekä kilpailukyvyn ja sosiaalisen osallisuuden lisääminen. Koulutus, taitojen kehittäminen ja elinikäinen oppiminen kuuluvat AK:n keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että ammatillisella koulutuksella on keskeinen merkitys pyrittäessä Lissabonin strategian tavoitteisiin, joita ovat talouskasvu sekä kilpailukyvyn ja sosiaalisen osallisuuden lisääminen. Koulutus, taitojen kehittäminen ja elinikäinen oppiminen kuuluvat AK:n keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin.

| 2. | katsoo, että eri jäsenvaltioissa saatujen oppimistulosten tunnustamisessa esiintyvät vaikeudet ovat kuitenkin jarruttaneet liikkuvuutta EU:ssa ja haittaavat todellisten kokemusten hankkimista elinikäisestä oppimisesta. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että eri jäsenvaltioissa saatujen oppimistulosten tunnustamisessa esiintyvät vaikeudet ovat kuitenkin jarruttaneet liikkuvuutta EU:ssa ja haittaavat todellisten kokemusten hankkimista elinikäisestä oppimisesta.

| 3. | yhtyy käsitykseen siitä, että EU:ssa vallitsee laaja yksimielisyys tarpeesta ajanmukaistaa ja kehittää ammatillista koulutusta Euroopassa. Keskeinen osa kyseistä tavoitetta on ammatillisen koulutuksen laadunvarmistus. |
| --- | --- |

3.

yhtyy käsitykseen siitä, että EU:ssa vallitsee laaja yksimielisyys tarpeesta ajanmukaistaa ja kehittää ammatillista koulutusta Euroopassa. Keskeinen osa kyseistä tavoitetta on ammatillisen koulutuksen laadunvarmistus.

| 4. | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa vastuu ammatillisesta koulutuksesta on alue- ja paikallistasolla. Ammatillista koulutusta rahoitetaan monista eri lähteistä, vaikkakin useimmissa jäsenvaltioissa rahoituksesta vastaa valtio sekä valtakunnallisella että aluetasolla. Alueellisen ja paikallisen rahoituksen osuus on kuitenkin suuri. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että monissa jäsenvaltioissa vastuu ammatillisesta koulutuksesta on alue- ja paikallistasolla. Ammatillista koulutusta rahoitetaan monista eri lähteistä, vaikkakin useimmissa jäsenvaltioissa rahoituksesta vastaa valtio sekä valtakunnallisella että aluetasolla. Alueellisen ja paikallisen rahoituksen osuus on kuitenkin suuri.

| 5. | ottaa käsillä olevassa lausunnossa kantaa kahteen tiedonantoon, jotka käsittelevät eurooppalaista yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla. Komitea suhtautuu molempiin tiedonantoihin myönteisesti. Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAF) koskeva kuulemisprosessi on vielä alkuvaiheessa, kun taas ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaista siirtojärjestelmää (European Credit System for Vocational Education and Training, ECVET) koskeva prosessi on edennyt jo pidemmälle. Tämän vuoksi on tärkeää ja toivottavaa jatkaa kuulemisprosessia. |
| --- | --- |

5.

ottaa käsillä olevassa lausunnossa kantaa kahteen tiedonantoon, jotka käsittelevät eurooppalaista yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla. Komitea suhtautuu molempiin tiedonantoihin myönteisesti. Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAF) koskeva kuulemisprosessi on vielä alkuvaiheessa, kun taas ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaista siirtojärjestelmää (European Credit System for Vocational Education and Training, ECVET) koskeva prosessi on edennyt jo pidemmälle. Tämän vuoksi on tärkeää ja toivottavaa jatkaa kuulemisprosessia.

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission kahteen suositukseen, sillä niissä pyritään löytämään ratkaisuja niihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, joita meitä ympäröivä kansainvälistyvä, osaamiseen perustuva maailmantalous asettaa. Niiden tavoitteena on myös lisätä liikkuvuutta Euroopan unionissa sekä edistää taitojen vaihtoa. AK pitää sen vuoksi tähdellisenä, että kehitetään kansalaisille tärkeitä aloja sekä niitä toimia, jotka ovat alueiden ja kuntien vastuulla. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti komission kahteen suositukseen, sillä niissä pyritään löytämään ratkaisuja niihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, joita meitä ympäröivä kansainvälistyvä, osaamiseen perustuva maailmantalous asettaa. Niiden tavoitteena on myös lisätä liikkuvuutta Euroopan unionissa sekä edistää taitojen vaihtoa. AK pitää sen vuoksi tähdellisenä, että kehitetään kansalaisille tärkeitä aloja sekä niitä toimia, jotka ovat alueiden ja kuntien vastuulla.

| 7. | toteaa, että ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET) on väline, jonka avulla tutkinnot voidaan esittää oppimistulosyksiköinä ja niihin liittyvinä pisteinä, mikä mahdollistaa oppimistulosten siirron ja keräämisen. Järjestelmän tarkoituksena on tarjota yhteiset menetelmäpuitteet, joilla helpotetaan oppimistuloksista myönnettyjen opintosuoritusten siirtoa yhdestä tutkintojärjestelmästä tai oppimispolusta toiseen. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET) on väline, jonka avulla tutkinnot voidaan esittää oppimistulosyksiköinä ja niihin liittyvinä pisteinä, mikä mahdollistaa oppimistulosten siirron ja keräämisen. Järjestelmän tarkoituksena on tarjota yhteiset menetelmäpuitteet, joilla helpotetaan oppimistuloksista myönnettyjen opintosuoritusten siirtoa yhdestä tutkintojärjestelmästä tai oppimispolusta toiseen.

| 8. | toteaa, että laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen ensisijaisia käyttäjiä ovat koulutuksen laadunvarmistuksesta ja parantamisesta vastaavat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset. ECVET:stä poiketen viitekehyksen tarkoituksena on avoimuuden ja johdonmukaisuuden lisääminen ammatillista koulutusta koskevan politiikan kehittämisessä. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen ensisijaisia käyttäjiä ovat koulutuksen laadunvarmistuksesta ja parantamisesta vastaavat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset. ECVET:stä poiketen viitekehyksen tarkoituksena on avoimuuden ja johdonmukaisuuden lisääminen ammatillista koulutusta koskevan politiikan kehittämisessä.

| 9. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ECVET:n ja EQAF:n täytäntöönpanoon osallistumisen tulee olla vapaaehtoista, mutta korostaa, että järjestelmän hallinnolle on luotava puitteet ja suuntaviivat. Käyttäjäryhmiin (ECVET-käyttäjäryhmä ja ENQAVET) tulee kuulua myös edustajia, joilla on alue- ja paikallistason suora valtuutus. Samoin myös yksityissektorin ja työmarkkinaosapuolien tulee olla edustettuina. |
| --- | --- |

9.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ECVET:n ja EQAF:n täytäntöönpanoon osallistumisen tulee olla vapaaehtoista, mutta korostaa, että järjestelmän hallinnolle on luotava puitteet ja suuntaviivat. Käyttäjäryhmiin (ECVET-käyttäjäryhmä ja ENQAVET) tulee kuulua myös edustajia, joilla on alue- ja paikallistason suora valtuutus. Samoin myös yksityissektorin ja työmarkkinaosapuolien tulee olla edustettuina.

| 10. | korostaa, että riippumatta siitä, osallistuuko yksittäinen valtio ECVET:n ja/tai EQAF:n täytäntöönpanoon vai ei, alueilla, joilla on perustuslain tai valtiosäännön mukaan vastuu koulutusjärjestelmästä, tulee olla suora pääsy niihin yhteisiin foorumeihin, joilla järjestelmiä kehitetään. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että riippumatta siitä, osallistuuko yksittäinen valtio ECVET:n ja/tai EQAF:n täytäntöönpanoon vai ei, alueilla, joilla on perustuslain tai valtiosäännön mukaan vastuu koulutusjärjestelmästä, tulee olla suora pääsy niihin yhteisiin foorumeihin, joilla järjestelmiä kehitetään.

| 11. | korostaa, että tulevassa kehittämistoiminnassa on tärkeää ja keskeistä löytää toimiva tasapaino, jossa otetaan huomioon yhtäältä pyrkimys lisätä kansalaisten liikkuvuutta parantamalla opintosuoritusjärjestelmien siirrettävyyttä ja toiminnan laatua sekä toisaalta tarve kehittää niiden koulutusjärjestelmien monipuolisuutta, jotka ovat jäsenvaltioissa alueiden ja kuntien vastuulla. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että tulevassa kehittämistoiminnassa on tärkeää ja keskeistä löytää toimiva tasapaino, jossa otetaan huomioon yhtäältä pyrkimys lisätä kansalaisten liikkuvuutta parantamalla opintosuoritusjärjestelmien siirrettävyyttä ja toiminnan laatua sekä toisaalta tarve kehittää niiden koulutusjärjestelmien monipuolisuutta, jotka ovat jäsenvaltioissa alueiden ja kuntien vastuulla.

| 12. | painottaa, että EVCET ja EQAF ovat osa koulutusalan aloitteiden suurempaa kokonaisuutta, johon sisältyvät myös eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS), Europass-järjestelmä, liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja (EQCM), epävirallisen oppimisen määrittämistä ja validointia koskevat Euroopan laajuiset periaatteet sekä eurooppalainen tutkintojen viitekehys elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF). |
| --- | --- |

12.

painottaa, että EVCET ja EQAF ovat osa koulutusalan aloitteiden suurempaa kokonaisuutta, johon sisältyvät myös eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS), Europass-järjestelmä, liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja (EQCM), epävirallisen oppimisen määrittämistä ja validointia koskevat Euroopan laajuiset periaatteet sekä eurooppalainen tutkintojen viitekehys elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF).

| 13. | on korostanut aiemmissa lausunnoissaan, että työpaikan koko ajan muuttuvat vaatimukset, joita ovat mm. työn uudet järjestelyt ja sopeutuminen uuteen teknologiaan, edellyttävät työvoiman jatkuvaa kouluttamista. Ammatillinen koulutus voi elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti osoittautua keskeiseksi välineeksi kehitettäessä koulutettua työvoimaa, joka on kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen avaintekijä (1). Nykyistä työvoimaa on hyödynnettävä entistä tehokkaammin, etenkin kun otetaan huomioon väestönkehitys. |
| --- | --- |

13.

on korostanut aiemmissa lausunnoissaan, että työpaikan koko ajan muuttuvat vaatimukset, joita ovat mm. työn uudet järjestelyt ja sopeutuminen uuteen teknologiaan, edellyttävät työvoiman jatkuvaa kouluttamista. Ammatillinen koulutus voi elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti osoittautua keskeiseksi välineeksi kehitettäessä koulutettua työvoimaa, joka on kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen avaintekijä (1). Nykyistä työvoimaa on hyödynnettävä entistä tehokkaammin, etenkin kun otetaan huomioon väestönkehitys.

| 14. | painottaa, että järjestelmien testaamiseen ja edelleen kehittämiseen tarvitaan erityisrahoitusta. |
| --- | --- |

14.

painottaa, että järjestelmien testaamiseen ja edelleen kehittämiseen tarvitaan erityisrahoitusta.

Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET)

| 15. | toteaa, että rajatylittävällä opiskelulla ja ammattitoiminnalla on Euroopassa pitkät perinteet. Sillä on ollut erittäin suuri merkitys käsiteollisuuden, teollisuustoiminnan, kaupan ja yritystoiminnan kehitykselle, ja se on tarjonnut perustan paikalliselle, alueelliselle ja valtioiden hyvinvointikehitykselle. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että rajatylittävällä opiskelulla ja ammattitoiminnalla on Euroopassa pitkät perinteet. Sillä on ollut erittäin suuri merkitys käsiteollisuuden, teollisuustoiminnan, kaupan ja yritystoiminnan kehitykselle, ja se on tarjonnut perustan paikalliselle, alueelliselle ja valtioiden hyvinvointikehitykselle.

| 16. | uskoo, että rajatylittävän opiskelun ja ammattitoiminnan merkitys kasvaa hyvin suureksi pitkälle globalisoituneessa taloudessa. Tällaista liikkuvuutta opiskelussa ja ammattitoiminnassa on tuettava ajanmukaisin välinein. AK pitää ECVET:tä tällaisena välineenä. |
| --- | --- |

16.

uskoo, että rajatylittävän opiskelun ja ammattitoiminnan merkitys kasvaa hyvin suureksi pitkälle globalisoituneessa taloudessa. Tällaista liikkuvuutta opiskelussa ja ammattitoiminnassa on tuettava ajanmukaisin välinein. AK pitää ECVET:tä tällaisena välineenä.

| 17. | katsoo, että pätevyystarpeiden määrittely tapahtuu yhä enemmän aluetasolla. Alueiden komitea on korostanut, että alueellinen ja paikallinen kehitys perustuu tietenkin erilaisiin edellytyksiin ja lähtökohtiin. Se ei kuitenkaan missään tapauksessa ole muusta maailmasta riippumatonta. Alueilla ja yhteisöissä tarvitaan toimintaa uusilla tuotannonaloilla sitä mukaa, kun vanhat työpaikat katoavat. Näin voidaan välttää kasvun pysähtyminen, esimerkiksi työttömyydestä johtuva sosiaalinen syrjäytyminen, sairauslomien suuri määrä ja moni ennenaikainen ja ei-toivottu siirtyminen pois työmarkkinoilta (2). |
| --- | --- |

17.

katsoo, että pätevyystarpeiden määrittely tapahtuu yhä enemmän aluetasolla. Alueiden komitea on korostanut, että alueellinen ja paikallinen kehitys perustuu tietenkin erilaisiin edellytyksiin ja lähtökohtiin. Se ei kuitenkaan missään tapauksessa ole muusta maailmasta riippumatonta. Alueilla ja yhteisöissä tarvitaan toimintaa uusilla tuotannonaloilla sitä mukaa, kun vanhat työpaikat katoavat. Näin voidaan välttää kasvun pysähtyminen, esimerkiksi työttömyydestä johtuva sosiaalinen syrjäytyminen, sairauslomien suuri määrä ja moni ennenaikainen ja ei-toivottu siirtyminen pois työmarkkinoilta (2).

| 18. | korostaa, että pitkälle menevästä joustavuudesta yhdistettynä luotettavaan sosiaaliturvaan, siten kuin yhteisiä joustoturvaperiaatteita käsittelevässä komission tiedonannossa esitetään (3), on tultava Euroopan työelämän tunnusomainen piirre. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että pitkälle menevästä joustavuudesta yhdistettynä luotettavaan sosiaaliturvaan, siten kuin yhteisiä joustoturvaperiaatteita käsittelevässä komission tiedonannossa esitetään (3), on tultava Euroopan työelämän tunnusomainen piirre.

| 19. | on jo aiemmin ilmaissut yhtyvänsä Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan kansalliset ja eurooppalaiset tutkintojen viitekehykset helpottavat eri yhteyksissä tapahtuvan oppimisen todentamista (4). |
| --- | --- |

19.

on jo aiemmin ilmaissut yhtyvänsä Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan kansalliset ja eurooppalaiset tutkintojen viitekehykset helpottavat eri yhteyksissä tapahtuvan oppimisen todentamista (4).

| 20. | on todennut suhtautuvansa myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan tutkintojen viitekehykseen (European qualification framework, EQF) ja kannattavansa sen kahta päämäärää, jotka ovat tutkintojen avoimuuden lisääminen ja liikkuvuuden edistäminen Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

20.

on todennut suhtautuvansa myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan tutkintojen viitekehykseen (European qualification framework, EQF) ja kannattavansa sen kahta päämäärää, jotka ovat tutkintojen avoimuuden lisääminen ja liikkuvuuden edistäminen Euroopan unionissa.

| 21. | kehottaa tutkintojen viitekehyksen yhteydessä esittämänsä pyynnön tapaan kutsumaan toimivaltaiset alue- ja paikallisviranomaiset osallisiksi toimintaan, kun jäsenvaltioiden tai alueiden tutkintoviitekehykset liitetään opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään. |
| --- | --- |

21.

kehottaa tutkintojen viitekehyksen yhteydessä esittämänsä pyynnön tapaan kutsumaan toimivaltaiset alue- ja paikallisviranomaiset osallisiksi toimintaan, kun jäsenvaltioiden tai alueiden tutkintoviitekehykset liitetään opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään.

| 22. | vahvistaa Euroopan komission näkemyksen, jonka mukaan ECVET-järjestelmän tulee olla kulttuurisesti ja teknisesti mukautettu vastaamaan alueellisia vaatimuksia, ja muistuttaa, että alueviranomaiset osallistuvat usein itse tutkintojärjestelmien ja elinikäisen oppimisen määrittelyyn, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen aloilla. |
| --- | --- |

22.

vahvistaa Euroopan komission näkemyksen, jonka mukaan ECVET-järjestelmän tulee olla kulttuurisesti ja teknisesti mukautettu vastaamaan alueellisia vaatimuksia, ja muistuttaa, että alueviranomaiset osallistuvat usein itse tutkintojärjestelmien ja elinikäisen oppimisen määrittelyyn, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen aloilla.

| 23. | korostaa, että kun asiaa tarkastellaan elinikäisen oppimisen näkökulmasta, suuri osa ammatillisesta koulutuksesta tapahtuu osaamisintensiivisissä yrityksissä tai yritysverkoissa ja yhä useammin yli valtioiden rajojen. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että kun asiaa tarkastellaan elinikäisen oppimisen näkökulmasta, suuri osa ammatillisesta koulutuksesta tapahtuu osaamisintensiivisissä yrityksissä tai yritysverkoissa ja yhä useammin yli valtioiden rajojen.

| 24. | toteaa, että tänä päivänä on olemassa myös hyviä esimerkkejä ammatilliseen koulutukseen liittyvästä eri maiden toimialajärjestöjen ja alueiden välisestä yhteistyöstä, johon sisältyy myös yhteinen suunnittelu ja vastavuoroinen tunnustaminen (5). Tällaisia aloitteita on tuettava ja hyödynnettävä. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että tänä päivänä on olemassa myös hyviä esimerkkejä ammatilliseen koulutukseen liittyvästä eri maiden toimialajärjestöjen ja alueiden välisestä yhteistyöstä, johon sisältyy myös yhteinen suunnittelu ja vastavuoroinen tunnustaminen (5). Tällaisia aloitteita on tuettava ja hyödynnettävä.

| 25. | painottaa, että tunnustamisjärjestelmään tulee osallistua erilaisia, ei pelkästään julkisia vaan myös yksityisiä toimijoita, yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia. |
| --- | --- |

25.

painottaa, että tunnustamisjärjestelmään tulee osallistua erilaisia, ei pelkästään julkisia vaan myös yksityisiä toimijoita, yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia.

| 26. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa ECVET-järjestelmän käyttäjien ryhmä, joka päivittää ja koordinoi prosessia. Komitea tähdentää kuitenkin, että käyttäjien ryhmään tulee kuulua jäseninä myös alue- ja paikallisviranomaisia, paikallisia yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia, jotta niillä on suora yhteys ECVET-järjestelmään. Samalla on noudatettava kansallisia sääntöjä ja säännöksiä. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa ECVET-järjestelmän käyttäjien ryhmä, joka päivittää ja koordinoi prosessia. Komitea tähdentää kuitenkin, että käyttäjien ryhmään tulee kuulua jäseninä myös alue- ja paikallisviranomaisia, paikallisia yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia, jotta niillä on suora yhteys ECVET-järjestelmään. Samalla on noudatettava kansallisia sääntöjä ja säännöksiä.

| 27. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein se taho, joka pystyy toteuttamaan ammatillista koulutusta koskevia tehokkaita käytännön toimia. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein se taho, joka pystyy toteuttamaan ammatillista koulutusta koskevia tehokkaita käytännön toimia.

| 28. | toteaa, että ECVET on yksikköperusteinen opintosuoritusjärjestelmä, jonka avulla voidaan mitata ja vertailla oppimissaavutuksia ja siirtää niitä oppilaitoksesta toiseen. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että ECVET on yksikköperusteinen opintosuoritusjärjestelmä, jonka avulla voidaan mitata ja vertailla oppimissaavutuksia ja siirtää niitä oppilaitoksesta toiseen.

| 29. | pitää myönteisenä, että järjestelmä on yhteensopiva kaikkien tutkintojärjestelmien kanssa, erityisesti yliopisto-opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa ja sen ulkopuolella tukevan ja helpottavan eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

29.

pitää myönteisenä, että järjestelmä on yhteensopiva kaikkien tutkintojärjestelmien kanssa, erityisesti yliopisto-opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa ja sen ulkopuolella tukevan ja helpottavan eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän kanssa.

| 30. | korostaa kuitenkin, että järjestelmän todellisen onnistumisen mitta on sen täytäntöönpano ja käyttöönotto. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat hyödyllisiä kumppaneita, jotka voivat edistää järjestelmää verkostojensa välityksellä ja auttaa tekemään ECVET:stä luotettavan ja käyttökelpoisen. |
| --- | --- |

30.

korostaa kuitenkin, että järjestelmän todellisen onnistumisen mitta on sen täytäntöönpano ja käyttöönotto. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat hyödyllisiä kumppaneita, jotka voivat edistää järjestelmää verkostojensa välityksellä ja auttaa tekemään ECVET:stä luotettavan ja käyttökelpoisen.

| 31. | katsoo, että ECVET:n tehokas hyödyntäminen edellyttää, että järjestelmän toimivuudesta käytännössä on saatavilla konkreettisia esimerkkejä sen jälkeen, kun se on otettu käyttöön. Siten kannustetaan yhä useampia tahoja hyödyntämään ECVET:n tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että ECVET:n tehokas hyödyntäminen edellyttää, että järjestelmän toimivuudesta käytännössä on saatavilla konkreettisia esimerkkejä sen jälkeen, kun se on otettu käyttöön. Siten kannustetaan yhä useampia tahoja hyödyntämään ECVET:n tarjoamia mahdollisuuksia.

Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAF)

| 32. | toteaa, että ammatillisen koulutuksen yhteiskunnallis-taloudellisen tehokkuuden parantamiseen vaikuttaa ratkaisevasti se, miten hyvin ammatillinen koulutus saadaan vastaamaan osaamisyhteiskunnan jatkuvasti muuttuvien työmarkkinoiden tarpeita erityisesti parantamalla sellaisen korkeasti koulutetun työvoiman saatavuutta, joka pystyy vastaamaan maailmanlaajuistumisen haasteeseen. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että ammatillisen koulutuksen yhteiskunnallis-taloudellisen tehokkuuden parantamiseen vaikuttaa ratkaisevasti se, miten hyvin ammatillinen koulutus saadaan vastaamaan osaamisyhteiskunnan jatkuvasti muuttuvien työmarkkinoiden tarpeita erityisesti parantamalla sellaisen korkeasti koulutetun työvoiman saatavuutta, joka pystyy vastaamaan maailmanlaajuistumisen haasteeseen.

| 33. | painottaa, että koulutusjärjestelmiä ei pidä kehittää erillään paikallisesta tai alueellisesta yritys- ja innovointiympäristöstä ja sosiaalisesta ympäristöstä, kuten toisinaan tapahtuu, sillä yksittäisen alueen kasvu, kilpailukyky ja työllisyysnäkymät riippuvat yhä enemmän sen nykyisen ja tulevan työvoiman taidoista sekä siitä, millä tavoin ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella edistetään kyseisten taitojen jatkuvaa täydentämistä ja kehittämistä. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että koulutusjärjestelmiä ei pidä kehittää erillään paikallisesta tai alueellisesta yritys- ja innovointiympäristöstä ja sosiaalisesta ympäristöstä, kuten toisinaan tapahtuu, sillä yksittäisen alueen kasvu, kilpailukyky ja työllisyysnäkymät riippuvat yhä enemmän sen nykyisen ja tulevan työvoiman taidoista sekä siitä, millä tavoin ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella edistetään kyseisten taitojen jatkuvaa täydentämistä ja kehittämistä.

| 34. | korostaa sen vuoksi olevan olennaisen tärkeää, että laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys kytketään paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin, ja katsoo, että ammatillisten koulutuskeskusten hyväksyminen on toteutettava osana prosessia. |
| --- | --- |

34.

korostaa sen vuoksi olevan olennaisen tärkeää, että laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys kytketään paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin, ja katsoo, että ammatillisten koulutuskeskusten hyväksyminen on toteutettava osana prosessia.

| 35. | katsoo laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen tuottavan lisäarvoa vietäessä koulutuspolitiikkaa eteenpäin koko EU:ssa ja erityisesti edistettäessä vastavuoroista oppimista, liikkuvuutta ja parhaiden käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

35.

katsoo laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen tuottavan lisäarvoa vietäessä koulutuspolitiikkaa eteenpäin koko EU:ssa ja erityisesti edistettäessä vastavuoroista oppimista, liikkuvuutta ja parhaiden käytänteiden vaihtoa.

| 36. | suhtautuu myönteisesti EQAF:n laadunparantamissyklejä koskeviin järjestelyihin ja korostaa, että laatuindikaattoreita ei tule pitää suuntaviivoina vaan ne tulee nähdä viitekohtina, joita voidaan kehittää jatkuvasti eri tavoin esimerkiksi kahden- tai monenvälisissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

36.

suhtautuu myönteisesti EQAF:n laadunparantamissyklejä koskeviin järjestelyihin ja korostaa, että laatuindikaattoreita ei tule pitää suuntaviivoina vaan ne tulee nähdä viitekohtina, joita voidaan kehittää jatkuvasti eri tavoin esimerkiksi kahden- tai monenvälisissä yhteyksissä.

| 37. | korostaa, että EQAF:n ei pidä jäädä pelkäksi tilastojärjestelmäksi tai jonkinlaiseksi valvontavälineeksi vaan se tulee nähdä toimivana jatkuvan laadunkehittämisen välineenä, jota eri toimijat ja sidosryhmät eri tasoilla voivat käyttää. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että EQAF:n ei pidä jäädä pelkäksi tilastojärjestelmäksi tai jonkinlaiseksi valvontavälineeksi vaan se tulee nähdä toimivana jatkuvan laadunkehittämisen välineenä, jota eri toimijat ja sidosryhmät eri tasoilla voivat käyttää.

| 38. | on sitä mieltä, että viitekehyksen käyttöä ei pidä rajoittaa pelkästään valtiotasoon, vaan että vastaavanlaisia prosesseja tulee kehittää myös paikallis- ja aluetasolla. Tämän on oltava mahdollista myös virallisten koulutusjärjestelmien ulkopuolisissa oppimisjärjestelmissä, jotta myös niitä voidaan jatkuvasti parantaa ja kehittää. |
| --- | --- |

38.

on sitä mieltä, että viitekehyksen käyttöä ei pidä rajoittaa pelkästään valtiotasoon, vaan että vastaavanlaisia prosesseja tulee kehittää myös paikallis- ja aluetasolla. Tämän on oltava mahdollista myös virallisten koulutusjärjestelmien ulkopuolisissa oppimisjärjestelmissä, jotta myös niitä voidaan jatkuvasti parantaa ja kehittää.

| 39. | katsoo, että viitekehys on laadittava harkiten ja että on pohdittava, kuinka yksityiskohtainen sen pitäisi olla sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea katsoo, että indikaattoreita ei saa laatia niin yksityiskohtaisiksi, että viitekehyksen toteuttaminen ja seuranta johtaa koulutusjärjestelmän epäsuoraan ohjaukseen. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että viitekehys on laadittava harkiten ja että on pohdittava, kuinka yksityiskohtainen sen pitäisi olla sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea katsoo, että indikaattoreita ei saa laatia niin yksityiskohtaisiksi, että viitekehyksen toteuttaminen ja seuranta johtaa koulutusjärjestelmän epäsuoraan ohjaukseen.

| 40. | korostaa, että komission ehdottamat viiteindikaattorit






  — | tulee mieltää ”työkaluiksi”, joiden avulla pyritään edistämään ammattikoulutusjärjestelmien arviointia ja laatua kansallisten lainsäädäntöjen ja menettelyjen mukaisesti |
| --- | --- | --- |

40.

korostaa, että komission ehdottamat viiteindikaattorit

—

tulee mieltää ”työkaluiksi”, joiden avulla pyritään edistämään ammattikoulutusjärjestelmien arviointia ja laatua kansallisten lainsäädäntöjen ja menettelyjen mukaisesti

| — | eivät tuo mukanaan uusia normeja, vaan niillä on tarkoitus tukea jäsenvaltioiden toimia lähestymistapojen monimuotoisuutta vaalien |
| --- | --- |

—

eivät tuo mukanaan uusia normeja, vaan niillä on tarkoitus tukea jäsenvaltioiden toimia lähestymistapojen monimuotoisuutta vaalien

| — | ovat sovellettavissa vapaaehtoispohjalta ja yksinomaan suuntaa-antavasti, minkä johdosta niitä ei tule käyttää Euroopan erilaisten kansallisten järjestelmien laadun ja tehokkuuden vertailuun. |
| --- | --- |

—

ovat sovellettavissa vapaaehtoispohjalta ja yksinomaan suuntaa-antavasti, minkä johdosta niitä ei tule käyttää Euroopan erilaisten kansallisten järjestelmien laadun ja tehokkuuden vertailuun.

Näin ollen järjestelmän vahvuutena olisi, että eri käyttäjät voivat itse valita ne viiteindikaattorit, joiden ne katsovat parhaiten vastaavan oman laadunvarmistusjärjestelmänsä tarpeita.

| 41. | painottaa, että alue- ja paikallisulottuvuutta on vahvistettava erityisesti tukemalla alan paikallisia ja alueellisia verkkoja. Komitea pitää valitettavana, että suosituksessa ei riittävän yksiselitteisesti tunnusteta alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen merkitystä. |
| --- | --- |

41.

painottaa, että alue- ja paikallisulottuvuutta on vahvistettava erityisesti tukemalla alan paikallisia ja alueellisia verkkoja. Komitea pitää valitettavana, että suosituksessa ei riittävän yksiselitteisesti tunnusteta alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen merkitystä.

| 42. | kehottaa vahvistamaan alue- ja paikallistason suoraa osallistumista ammatillisen koulutuksen eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon (European Network on Quality Assurance in VET, ENQAVET). Laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen parissa toimivia eri alueita ja yrityksiä on kannustettava verkostoitumiseen ja niiden muodostamia verkkoja on tuettava. |
| --- | --- |

42.

kehottaa vahvistamaan alue- ja paikallistason suoraa osallistumista ammatillisen koulutuksen eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon (European Network on Quality Assurance in VET, ENQAVET). Laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen parissa toimivia eri alueita ja yrityksiä on kannustettava verkostoitumiseen ja niiden muodostamia verkkoja on tuettava.

| 43. | ehdottaa, että ammatillisia oppilaitoksia varten otetaan käyttöön korkeakouluihin jo sovellettavan vertailujärjestelmän kaltainen laatumerkintä. |
| --- | --- |

43.

ehdottaa, että ammatillisia oppilaitoksia varten otetaan käyttöön korkeakouluihin jo sovellettavan vertailujärjestelmän kaltainen laatumerkintä.

| 44. | katsoo, että ammatillisen koulutuksen kehittämisestä on huomattavaa etua sekä yksilöille että yhteiskunnalle. Yleisten taitotasojen nostaminen auttaa parantamaan talouden indikaattoreita, joita ovat tuottavuus- ja työttömyysluvut, sekä yhteiskunnallisia indikaattoreita, joita ovat mm. kansalaisosallistuminen, rikollisuus ja terveydenhuollon kustannukset. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että ammatillisen koulutuksen kehittämisestä on huomattavaa etua sekä yksilöille että yhteiskunnalle. Yleisten taitotasojen nostaminen auttaa parantamaan talouden indikaattoreita, joita ovat tuottavuus- ja työttömyysluvut, sekä yhteiskunnallisia indikaattoreita, joita ovat mm. kansalaisosallistuminen, rikollisuus ja terveydenhuollon kustannukset.

| 45. | katsoo, että ammatillisen koulutuksen avulla voidaan edistää sellaisten ryhmien sosiaalista osallisuutta, jotka ovat työmarkkinoilla muita epäedullisemmassa asemassa, kuten maahanmuuttajat ja ikääntyneet ihmiset sekä koulunkäyntinsä keskeyttäneet. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että ammatillisen koulutuksen avulla voidaan edistää sellaisten ryhmien sosiaalista osallisuutta, jotka ovat työmarkkinoilla muita epäedullisemmassa asemassa, kuten maahanmuuttajat ja ikääntyneet ihmiset sekä koulunkäyntinsä keskeyttäneet.

| 46. | korostaa, että huomiota ei pidä kiinnittää pelkästään koulutusjärjestelmien piiriin kuuluviin ryhmiin, vaan on otettava huomioon myös yksilöt, joilla ei ole mahdollisuutta tai joiden on vaikea osallistua järjestelmiin tai jotka putoavat niiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että huomiota ei pidä kiinnittää pelkästään koulutusjärjestelmien piiriin kuuluviin ryhmiin, vaan on otettava huomioon myös yksilöt, joilla ei ole mahdollisuutta tai joiden on vaikea osallistua järjestelmiin tai jotka putoavat niiden ulkopuolelle.

Bryssel 8. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 226/98 fin.

1

(2)  Alueiden komitean 14. kesäkuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista”.

2

(3)  Ks. AK:n lausunto CdR 274/2007 komission asiakirjasta KOM(2007) 359 lopullinen.

3

(4)  CdR 335/2006 fin.

4

(5)  Esimerkkinä voidaan mainita eurooppalainen kuorma-autojen huoltokoulutus www.anfa-auto.fr

5

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/52

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni — Mitä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisille?”

(2008/C 325/08)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tärkeyttä, sillä sen myötä Välimeren alue on nostettu erittäin tärkeään asemaan Euroopan unionin asialistalla. Lisäksi se on herättänyt innostunutta keskustelua ja pohdintaa asiaan liittyvien haasteiden vaatimalla tasolla. |
| --- | --- |

—

korostaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tärkeyttä, sillä sen myötä Välimeren alue on nostettu erittäin tärkeään asemaan Euroopan unionin asialistalla. Lisäksi se on herättänyt innostunutta keskustelua ja pohdintaa asiaan liittyvien haasteiden vaatimalla tasolla.

| — | on vakuuttunut, etteivät Välimeren pohjois- tai eteläpuoliset, pelkästään diplomaattiseen lähestymistapaan keskittyvät aloitteet voi johtaa kestäviin ratkaisuihin, ellei paikallisdemokratiaa oteta keskustelujen keskipisteeseen olipa sitten kysymys paikallisdemokratian vahvistamisesta tai Välimeren pohjois- ja eteläpuolisten maiden alueiden ja kuntien suorasta yhteistyöstä Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin puitteissa. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut, etteivät Välimeren pohjois- tai eteläpuoliset, pelkästään diplomaattiseen lähestymistapaan keskittyvät aloitteet voi johtaa kestäviin ratkaisuihin, ellei paikallisdemokratiaa oteta keskustelujen keskipisteeseen olipa sitten kysymys paikallisdemokratian vahvistamisesta tai Välimeren pohjois- ja eteläpuolisten maiden alueiden ja kuntien suorasta yhteistyöstä Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin puitteissa.

| — | muistuttaa alueiden olevan yksi niistä hallinnon tasoista, joilla voidaan kehittää ratkaisuja globalisaation haasteisiin sopeutumiseksi ja niihin vastaamiseksi tiiviissä yhteistyössä muiden institutionaalisten tasojen kanssa. Erityisesti Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset ovat asteittain vahvistaneet asemaansa näiden ratkaisujen rakentamiselle tärkeänä hallinnon tasona. |
| --- | --- |

—

muistuttaa alueiden olevan yksi niistä hallinnon tasoista, joilla voidaan kehittää ratkaisuja globalisaation haasteisiin sopeutumiseksi ja niihin vastaamiseksi tiiviissä yhteistyössä muiden institutionaalisten tasojen kanssa. Erityisesti Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset ovat asteittain vahvistaneet asemaansa näiden ratkaisujen rakentamiselle tärkeänä hallinnon tasona.

| — | toistaa sen vuoksi vaatimuksensa, että paikallis- ja alueviranomaiset tunnustetaan Barcelonan prosessin ja Euro—Välimeri-yhteistyön oleellisiksi kumppaneiksi. |
| --- | --- |

—

toistaa sen vuoksi vaatimuksensa, että paikallis- ja alueviranomaiset tunnustetaan Barcelonan prosessin ja Euro—Välimeri-yhteistyön oleellisiksi kumppaneiksi.

| — | on päättänyt kannattaa AK:n jäsenistä ja Euro—Välimeri-yhteistyöhön osallistuvien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen edustajista sekä yhtä suuresta määrästä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden alueyhteisöjen edustajia koostuvan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) perustamista pysyväksi vuoropuhelu-, näkemystenvaihto- ja yhteistyöfoorumiksi. Komitea kehottaa tunnustamaan ARLEMin roolin neuvoa-antavana elimenä Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unionin tulevan hallinnon yhteydessä Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

—

on päättänyt kannattaa AK:n jäsenistä ja Euro—Välimeri-yhteistyöhön osallistuvien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen edustajista sekä yhtä suuresta määrästä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden alueyhteisöjen edustajia koostuvan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) perustamista pysyväksi vuoropuhelu-, näkemystenvaihto- ja yhteistyöfoorumiksi. Komitea kehottaa tunnustamaan ARLEMin roolin neuvoa-antavana elimenä Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unionin tulevan hallinnon yhteydessä Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti.

| Yleisesittelijä | : | Isidoro GOTTARDO, Sacilen kunnanvaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Yleisesittelijä

:

Isidoro GOTTARDO, Sacilen kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirjat

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan 13. kesäkuuta 2008 esittämä pyyntö laatia lausunto aiheesta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni — Mitä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisille?” ja komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni”

KOM(2008) 319 lopullinen

I.   YLEISTÄ

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tärkeyttä, sillä sen myötä Välimeren alue on nostettu erittäin tärkeään asemaan Euroopan unionin asialistalla. Lisäksi se on herättänyt innostunutta keskustelua ja pohdintaa asiaan liittyvien haasteiden vaatimalla tasolla. Komitea on tyytyväinen Euroopan unionin puheenjohtajavaltion Ranskan käynnistämän ja Välimeren etelä- ja itäpuolisten 16 kumppanuusmaan tukeman hankkeen käytännölliseen ulottuvuuteen sekä poliittisiin visioihin. |
| --- | --- |

1.

korostaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tärkeyttä, sillä sen myötä Välimeren alue on nostettu erittäin tärkeään asemaan Euroopan unionin asialistalla. Lisäksi se on herättänyt innostunutta keskustelua ja pohdintaa asiaan liittyvien haasteiden vaatimalla tasolla. Komitea on tyytyväinen Euroopan unionin puheenjohtajavaltion Ranskan käynnistämän ja Välimeren etelä- ja itäpuolisten 16 kumppanuusmaan tukeman hankkeen käytännölliseen ulottuvuuteen sekä poliittisiin visioihin.

| 2. | on tyytyväinen Barcelonan prosessin puitteissa tähän asti toteutettujen tiettyjen toimenpiteiden ja aloitteiden hyvään onnistumiseen. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei rauhaa, turvallisuutta ja inhimillistä ja sosiaalista kehitystä koskevissa kysymyksissä ole edetty merkittävästi ja että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen on ollut vähäistä. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen Barcelonan prosessin puitteissa tähän asti toteutettujen tiettyjen toimenpiteiden ja aloitteiden hyvään onnistumiseen. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei rauhaa, turvallisuutta ja inhimillistä ja sosiaalista kehitystä koskevissa kysymyksissä ole edetty merkittävästi ja että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen on ollut vähäistä.

| 3. | korostaa, että Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin tulisi uudessa muodossaan mahdollistaa siirtyminen pelkästään hallitusten välisestä yhteistyöjärjestelmästä Välimeren pohjois- etelä- ja itäpuolisten maiden kansalaisten vuoropuheluhankkeeseen sekä etenkin Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden yhteistyöhankkeeseen siten että samalla varmistetaan kyseisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansalaisten tarpeisiin ja yhteisvastuuseen perustuvan yleisen strategian mukaisten konkreettisten ja yhdessä sovittujen projektien puitteissa. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin tulisi uudessa muodossaan mahdollistaa siirtyminen pelkästään hallitusten välisestä yhteistyöjärjestelmästä Välimeren pohjois- etelä- ja itäpuolisten maiden kansalaisten vuoropuheluhankkeeseen sekä etenkin Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden yhteistyöhankkeeseen siten että samalla varmistetaan kyseisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansalaisten tarpeisiin ja yhteisvastuuseen perustuvan yleisen strategian mukaisten konkreettisten ja yhdessä sovittujen projektien puitteissa.

| 4. | katsoo, että jotta Euro—Välimeri-alueen maiden yhteistyö kumppanuuden vahvistamiseksi ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen avulla voisi onnistua, on löydettävä uusia katalysoivia aiheita sen varmistamiseksi, että hankkeen konkreettiset hyödyt ovat kansalaisille selvästi nähtävissä. Periaatejulistukset on muutettava käytännön toimenpiteiksi, mikä vaatii paikallis- ja aluetason poliittisten vastuutahojen painokasta osallistumista sekä avointa ja selkeää tiedottamista. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että jotta Euro—Välimeri-alueen maiden yhteistyö kumppanuuden vahvistamiseksi ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen avulla voisi onnistua, on löydettävä uusia katalysoivia aiheita sen varmistamiseksi, että hankkeen konkreettiset hyödyt ovat kansalaisille selvästi nähtävissä. Periaatejulistukset on muutettava käytännön toimenpiteiksi, mikä vaatii paikallis- ja aluetason poliittisten vastuutahojen painokasta osallistumista sekä avointa ja selkeää tiedottamista.

| 5. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia tehostaa toimintaansa julkisessa politiikassa rajoittaa usein paikallisdemokratian sekä todellisen hallinnonhajauttamisprosessin heikkous erityisesti Välimeren etelä- ja itäpuolisissa maissa. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia tehostaa toimintaansa julkisessa politiikassa rajoittaa usein paikallisdemokratian sekä todellisen hallinnonhajauttamisprosessin heikkous erityisesti Välimeren etelä- ja itäpuolisissa maissa.

| 6. | toteaa samalla, etteivät hallinnon hajauttaminen ja osallistava paikallishallinto aina välttämättä liity toisiinsa. Eräissä valtioissa Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella paikallis- ja alueviranomaiset ovat omalta osaltaan ottaneet vastaan haasteen nostaa äänestysvilkkautta ja edistää kansalaisten osallistumista sekä kutsua järjestöt mukaan strategioiden laatimiseen ja merkittävien alue- tai kaupunkihankkeiden valmisteluun. |
| --- | --- |

6.

toteaa samalla, etteivät hallinnon hajauttaminen ja osallistava paikallishallinto aina välttämättä liity toisiinsa. Eräissä valtioissa Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella paikallis- ja alueviranomaiset ovat omalta osaltaan ottaneet vastaan haasteen nostaa äänestysvilkkautta ja edistää kansalaisten osallistumista sekä kutsua järjestöt mukaan strategioiden laatimiseen ja merkittävien alue- tai kaupunkihankkeiden valmisteluun.

| 7. | on vakuuttunut, etteivät Välimeren pohjois- tai eteläpuoliset, pelkästään diplomaattiseen lähestymistapaan keskittyvät aloitteet voi johtaa kestäviin ratkaisuihin, ellei paikallisdemokratiaa oteta keskustelujen keskipisteeseen olipa sitten kysymys paikallisdemokratian vahvistamisesta tai Välimeren pohjois- ja eteläpuolisten maiden alueiden ja kuntien suorasta yhteistyöstä Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin puitteissa. |
| --- | --- |

7.

on vakuuttunut, etteivät Välimeren pohjois- tai eteläpuoliset, pelkästään diplomaattiseen lähestymistapaan keskittyvät aloitteet voi johtaa kestäviin ratkaisuihin, ellei paikallisdemokratiaa oteta keskustelujen keskipisteeseen olipa sitten kysymys paikallisdemokratian vahvistamisesta tai Välimeren pohjois- ja eteläpuolisten maiden alueiden ja kuntien suorasta yhteistyöstä Barcelonan prosessin mukaisen Välimeren unionin puitteissa.

| 8. | on sen vuoksi tyytyväinen Pariisissa 13. heinäkuuta kokoontuneiden Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden valtion- ja hallitusten päämiesten antamaan julistukseen, jossa korostetaan kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alueviranomaisten ja yksityissektorin aktiivista osallistumista ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

8.

on sen vuoksi tyytyväinen Pariisissa 13. heinäkuuta kokoontuneiden Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden valtion- ja hallitusten päämiesten antamaan julistukseen, jossa korostetaan kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alueviranomaisten ja yksityissektorin aktiivista osallistumista ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen toteuttamiseen.

| 9. | katsoo kuitenkin, ettei ole tarkoituksenmukaista asettaa samalle tasolle niitä tahoja, joilla on demokraattinen legitiimiys, kuten paikallis- ja alueviranomaiset, ja niitä, joilla sitä ei ole, kuten kansalaisyhteiskunta ja yksityissektori. |
| --- | --- |

9.

katsoo kuitenkin, ettei ole tarkoituksenmukaista asettaa samalle tasolle niitä tahoja, joilla on demokraattinen legitiimiys, kuten paikallis- ja alueviranomaiset, ja niitä, joilla sitä ei ole, kuten kansalaisyhteiskunta ja yksityissektori.

| 10. | yhtyy lisäksi Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden valtion- ja hallitusten päämiesten näkemykseen, jonka mukaan haasteena on ”lisätä yhteistä vastuuta prosessista, perustaa hallinto tasavertaisuudelle ja toteuttaa sitä konkreettisissa, kansalaisten kannalta näkyvämmissä hankkeissa”, sillä se antaa mahdollisuuden tehdä Välimeren pohjois-, etelä- ja itäpuolisten maiden suhteista ”konkreettisemmat ja näkyvämmät alueen asukkaiden kannalta tärkeiden laajemmin tai suppeammin alueellisesti rajattujen hankkeiden kautta”. |
| --- | --- |

10.

yhtyy lisäksi Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden valtion- ja hallitusten päämiesten näkemykseen, jonka mukaan haasteena on ”lisätä yhteistä vastuuta prosessista, perustaa hallinto tasavertaisuudelle ja toteuttaa sitä konkreettisissa, kansalaisten kannalta näkyvämmissä hankkeissa”, sillä se antaa mahdollisuuden tehdä Välimeren pohjois-, etelä- ja itäpuolisten maiden suhteista ”konkreettisemmat ja näkyvämmät alueen asukkaiden kannalta tärkeiden laajemmin tai suppeammin alueellisesti rajattujen hankkeiden kautta”.

| 11. | kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisten sitoutumiseen sekä valmiuteen rikastuttaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitetta edistämällä paikallisdemokratiaa ja hajautettua yhteistyötä. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisten sitoutumiseen sekä valmiuteen rikastuttaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitetta edistämällä paikallisdemokratiaa ja hajautettua yhteistyötä.

| 12. | muistuttaa, että Euroopan unionin politiikkojen toteuttamisesta saatujen kokemusten mukaan useimpien politiikkojen täytäntöönpanossa tarvitaan paikallisviranomaisten sitoutumista, resursseja ja osallistumista, ja korostaa siksi Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vankkaa kokemusta ja asiantuntemusta sellaisten kaupunki- ja maaseutukysymysten käsittelystä ja hallinnoinnista, jotka liittyvät ympäristöön, energiaan, liikenteeseen, väestönsuojeluun, muuttoliikkeisiin, talouskehitykseen sekä muihin Barcelonan prosessin painopistealoihin, kuten kulttuurienväliseen vuoropuheluun, koulutukseen sekä inhimilliseen ja sosiaaliseen ulottuvuuteen. Komitea pahoittelee siksi, ettei Pariisin huippukokouksen päätelmiin liitetyistä kehityshankkeista kuultu etukäteen alue- ja paikallisviranomaisia, vaikka niiden osallistuminen hankkeiden tulevaan täytäntöönpanoon on välttämätöntä, ja korostaa, että kyseinen hallitustenvälinen lähestymistapa on tulevaisuudessa korjattava siten että kaikki asianomaiset hallinnon tasot kutsutaan selvästi mukaan. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että Euroopan unionin politiikkojen toteuttamisesta saatujen kokemusten mukaan useimpien politiikkojen täytäntöönpanossa tarvitaan paikallisviranomaisten sitoutumista, resursseja ja osallistumista, ja korostaa siksi Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vankkaa kokemusta ja asiantuntemusta sellaisten kaupunki- ja maaseutukysymysten käsittelystä ja hallinnoinnista, jotka liittyvät ympäristöön, energiaan, liikenteeseen, väestönsuojeluun, muuttoliikkeisiin, talouskehitykseen sekä muihin Barcelonan prosessin painopistealoihin, kuten kulttuurienväliseen vuoropuheluun, koulutukseen sekä inhimilliseen ja sosiaaliseen ulottuvuuteen. Komitea pahoittelee siksi, ettei Pariisin huippukokouksen päätelmiin liitetyistä kehityshankkeista kuultu etukäteen alue- ja paikallisviranomaisia, vaikka niiden osallistuminen hankkeiden tulevaan täytäntöönpanoon on välttämätöntä, ja korostaa, että kyseinen hallitustenvälinen lähestymistapa on tulevaisuudessa korjattava siten että kaikki asianomaiset hallinnon tasot kutsutaan selvästi mukaan.

| 13. | korostaa samoin kuin kyseisestä aiheesta viimeksi antamassaan lausunnossa, että paikallis- ja alueviranomaiset on tärkeää kutsua täytäntöönpanovaiheen lisäksi mukaan myös kaikkiin yhteistyöprosesseihin strategioiden suunnittelusta ja ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanosta strategioiden täytäntöönpanon seurantaan ja tulosten arviointiin varsinkin niillä aloilla toteutettavissa hankkeissa, joilla paikallis- ja alueviranomaisilla on laajennettua ja suoraa toimivaltaa. Näistä aloista mainittakoon esimerkiksi kaupunkisuunnittelu ja maankäyttö, vesi- ja jätehuolto, ympäristö ja ilmastonmuutoksen paikalliset vaikutukset, paikallinen talouskehitys, kulttuuri- ja historiallisen perinnön hallinnointi ja hyödyntäminen, paikallinen matkailukehitys, julkinen perusterveydenhuolto sekä kotouttamista jo sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat politiikat. |
| --- | --- |

13.

korostaa samoin kuin kyseisestä aiheesta viimeksi antamassaan lausunnossa, että paikallis- ja alueviranomaiset on tärkeää kutsua täytäntöönpanovaiheen lisäksi mukaan myös kaikkiin yhteistyöprosesseihin strategioiden suunnittelusta ja ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanosta strategioiden täytäntöönpanon seurantaan ja tulosten arviointiin varsinkin niillä aloilla toteutettavissa hankkeissa, joilla paikallis- ja alueviranomaisilla on laajennettua ja suoraa toimivaltaa. Näistä aloista mainittakoon esimerkiksi kaupunkisuunnittelu ja maankäyttö, vesi- ja jätehuolto, ympäristö ja ilmastonmuutoksen paikalliset vaikutukset, paikallinen talouskehitys, kulttuuri- ja historiallisen perinnön hallinnointi ja hyödyntäminen, paikallinen matkailukehitys, julkinen perusterveydenhuolto sekä kotouttamista jo sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat politiikat.

| 14. | on tyytyväinen Ciudad-ohjelman tulevaan käynnistämiseen nykyisen eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen puitteissa. Ohjelmalla pyritään edistämään yhteistyötä kaupunkikehityksen alalla sekä vuoropuhelua Välimeren alueella. Komitea yhtyy näkemykseen, jonka mukaan painopistealoja ovat kestävä ympäristökehitys, energiatehokkuus, kestävä talouskehitys sekä sosiaalisten erojen kaventaminen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on näillä aloilla laajaa ja suoraa toimivaltaa, ja niillä voidaan hyödyntää Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vankkaa kokemusta ja osaamista. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen Ciudad-ohjelman tulevaan käynnistämiseen nykyisen eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen puitteissa. Ohjelmalla pyritään edistämään yhteistyötä kaupunkikehityksen alalla sekä vuoropuhelua Välimeren alueella. Komitea yhtyy näkemykseen, jonka mukaan painopistealoja ovat kestävä ympäristökehitys, energiatehokkuus, kestävä talouskehitys sekä sosiaalisten erojen kaventaminen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on näillä aloilla laajaa ja suoraa toimivaltaa, ja niillä voidaan hyödyntää Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten vankkaa kokemusta ja osaamista.

| 15. | huomauttaa, ettei ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen rahoitusnäkökohtia ole toistaiseksi selvitetty ja että paikallis- ja alueviranomaiset voivat toimia yhtä lailla poliittisina kuin teknisinä ja rahoituskumppaneina sellaisten strategioiden ja hankkeiden laadinnassa ja täytäntöönpanossa, joilla vastataan yhtäältä kansalaisten todellisiin tarpeisiin ja toisaalta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tavoitteisiin. Lisäksi komitea huomauttaa, ettei ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloite muuta ohjelmien ja rahoituksen osalta millään muotoa Euroopan naapuruuspolitiikan Välimeri-ulottuvuutta. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, ettei ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen rahoitusnäkökohtia ole toistaiseksi selvitetty ja että paikallis- ja alueviranomaiset voivat toimia yhtä lailla poliittisina kuin teknisinä ja rahoituskumppaneina sellaisten strategioiden ja hankkeiden laadinnassa ja täytäntöönpanossa, joilla vastataan yhtäältä kansalaisten todellisiin tarpeisiin ja toisaalta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tavoitteisiin. Lisäksi komitea huomauttaa, ettei ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloite muuta ohjelmien ja rahoituksen osalta millään muotoa Euroopan naapuruuspolitiikan Välimeri-ulottuvuutta.

| 16. | muistuttaa alueiden olevan yksi niistä hallinnon tasoista, joilla voidaan kehittää ratkaisuja globalisaation haasteisiin sopeutumiseksi ja niihin vastaamiseksi tiiviissä yhteistyössä muiden institutionaalisten tasojen kanssa. Erityisesti Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset ovat asteittain vahvistaneet asemaansa näiden ratkaisujen rakentamiselle tärkeänä hallinnon tasona. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa alueiden olevan yksi niistä hallinnon tasoista, joilla voidaan kehittää ratkaisuja globalisaation haasteisiin sopeutumiseksi ja niihin vastaamiseksi tiiviissä yhteistyössä muiden institutionaalisten tasojen kanssa. Erityisesti Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset ovat asteittain vahvistaneet asemaansa näiden ratkaisujen rakentamiselle tärkeänä hallinnon tasona.

| 17. | toistaa sen vuoksi vaatimuksensa, että paikallis- ja alueviranomaiset tunnustetaan Barcelonan prosessin ja Euro—Välimeri-yhteistyön oleellisiksi kumppaneiksi. |
| --- | --- |

17.

toistaa sen vuoksi vaatimuksensa, että paikallis- ja alueviranomaiset tunnustetaan Barcelonan prosessin ja Euro—Välimeri-yhteistyön oleellisiksi kumppaneiksi.

| 18. | panee merkille EU:n ja Välimeren alueen hajautettuun yhteistyöhön osallistuvien eri kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen roolin ja asiantuntemuksen sekä niiden ruohonjuuritason asiantuntemuksen ja osaamisen (1). Sen vuoksi toimenpiteiden vastavuoroisuutta olisi lisättävä ja hajautettujen yhteistyöhankkeiden tavoitteita lähennettävä Euro—Välimeri-kumppanuuden tavoitteisiin tulosten optimoimiseksi. |
| --- | --- |

18.

panee merkille EU:n ja Välimeren alueen hajautettuun yhteistyöhön osallistuvien eri kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen roolin ja asiantuntemuksen sekä niiden ruohonjuuritason asiantuntemuksen ja osaamisen (1). Sen vuoksi toimenpiteiden vastavuoroisuutta olisi lisättävä ja hajautettujen yhteistyöhankkeiden tavoitteita lähennettävä Euro—Välimeri-kumppanuuden tavoitteisiin tulosten optimoimiseksi.

| 19. | vahvistaa jälleen kannattavansa Euro—Välimeri-alueen paikallis- ja alueviranomaisten foorumin Marseilleen 23. kesäkuuta 2008 kokoontuneiden paikallis- ja alueviranomaisten edustajien julistusta. |
| --- | --- |

19.

vahvistaa jälleen kannattavansa Euro—Välimeri-alueen paikallis- ja alueviranomaisten foorumin Marseilleen 23. kesäkuuta 2008 kokoontuneiden paikallis- ja alueviranomaisten edustajien julistusta.

| 20. | tukee tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen toivomusta, että luodaan asianmukainen institutionaalinen alueellistamisväline, jonka avulla varmistetaan niiden pysyvä edustus Barcelonan prosessin mukaisessa Välimeren unionissa ja aktiivinen osallistuminen sen toimintaan. Komitea toistaa näin ollen asiaa käsittelevissä aiemmissa lausunnoissaan tekemänsä esityksen. |
| --- | --- |

20.

tukee tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen toivomusta, että luodaan asianmukainen institutionaalinen alueellistamisväline, jonka avulla varmistetaan niiden pysyvä edustus Barcelonan prosessin mukaisessa Välimeren unionissa ja aktiivinen osallistuminen sen toimintaan. Komitea toistaa näin ollen asiaa käsittelevissä aiemmissa lausunnoissaan tekemänsä esityksen.

| 21. | asettaa sen vuoksi tavoitteeksi, että perustetaan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (Assemblée Régionale et Locale Euro-méditerranéenne, ARLEM), jonka jäsenet edustavat tasapuolisesti Euroopan unionin ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden paikallis- ja aluevaltuutettuja parlamentaarisen tason edustuselimen Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

asettaa sen vuoksi tavoitteeksi, että perustetaan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (Assemblée Régionale et Locale Euro-méditerranéenne, ARLEM), jonka jäsenet edustavat tasapuolisesti Euroopan unionin ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden paikallis- ja aluevaltuutettuja parlamentaarisen tason edustuselimen Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

| 22. | kehottaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -hankkeen hallintoelimiä tunnustamaan poliittisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin sekä kutsumaan ne virallisesti ja konkreettisesti mukaan yhteistyöprosessiin ja Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unioniin. |
| --- | --- |

22.

kehottaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -hankkeen hallintoelimiä tunnustamaan poliittisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin sekä kutsumaan ne virallisesti ja konkreettisesti mukaan yhteistyöprosessiin ja Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unioniin.

| 23. | kehottaa siksi määrittelemään paikallis- ja alueviranomaiset täysivaltaisiksi yhteistyökumppaneiksi ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen uuden käynnistämisen yhteydessä laadittavissa uusissa työasiakirjoissa. |
| --- | --- |

23.

kehottaa siksi määrittelemään paikallis- ja alueviranomaiset täysivaltaisiksi yhteistyökumppaneiksi ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen uuden käynnistämisen yhteydessä laadittavissa uusissa työasiakirjoissa.

| 24. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua jo varhaisesta vaiheesta lähtien keskushallitusten rinnalla Euroopan unionin ja Välimeren etelä- ja itäpuolisten kumppanuusmaiden kahdenvälisten assosiaatiosopimusten, strategia-asiakirjojen ja toimintasuunnitelmien laatimiseen erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua jo varhaisesta vaiheesta lähtien keskushallitusten rinnalla Euroopan unionin ja Välimeren etelä- ja itäpuolisten kumppanuusmaiden kahdenvälisten assosiaatiosopimusten, strategia-asiakirjojen ja toimintasuunnitelmien laatimiseen erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa.

| 25. | kehottaa lisäksi Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden hallituksia luomaan mekanismeja järjestelmällistä kansallista vuoropuhelua varten sekä alue- ja paikallistason toimijoiden, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen kuulemiseksi. |
| --- | --- |

25.

kehottaa lisäksi Euro—Välimeri-kumppanuusmaiden hallituksia luomaan mekanismeja järjestelmällistä kansallista vuoropuhelua varten sekä alue- ja paikallistason toimijoiden, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen kuulemiseksi.

| 26. | on päättänyt kannattaa AK:n jäsenistä ja Euro—Välimeri-yhteistyöhön osallistuvien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen edustajista sekä yhtä suuresta määrästä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden alueyhteisöjen edustajia koostuvan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) perustamista pysyväksi vuoropuhelu-, näkemystenvaihto- ja yhteistyöfoorumiksi. Komitea kehottaa tunnustamaan ARLEMin roolin neuvoa-antavana elimenä Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unionin tulevan hallinnon yhteydessä Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

26.

on päättänyt kannattaa AK:n jäsenistä ja Euro—Välimeri-yhteistyöhön osallistuvien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen edustajista sekä yhtä suuresta määrästä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden alueyhteisöjen edustajia koostuvan Euro—Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) perustamista pysyväksi vuoropuhelu-, näkemystenvaihto- ja yhteistyöfoorumiksi. Komitea kehottaa tunnustamaan ARLEMin roolin neuvoa-antavana elimenä Barcelonan prosessin mukaiseen Välimeren unionin tulevan hallinnon yhteydessä Euro—Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (APEM) mallin mukaisesti.

| 27. | kehottaa Euroopan komissiota sovittamaan kyseiseen uuden hankkeen yhteen yhteisön eri ohjelmien, projektien ja välineiden (2) sekä nykyisen Euro—Välimeri-yhteistyön (3) kanssa sekä koordinoimaan niitä ja niveltämään ne tehokkaasti toisiinsa, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia, välttää toimenpiteiden toistoa ja saada aikaan edistystä. |
| --- | --- |

27.

kehottaa Euroopan komissiota sovittamaan kyseiseen uuden hankkeen yhteen yhteisön eri ohjelmien, projektien ja välineiden (2) sekä nykyisen Euro—Välimeri-yhteistyön (3) kanssa sekä koordinoimaan niitä ja niveltämään ne tehokkaasti toisiinsa, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia, välttää toimenpiteiden toistoa ja saada aikaan edistystä.

| 28. | ehdottaa, että tutkitaan mahdollisuutta sopeuttaa nykyiset rakennetukivälineet Välimeren alueen oloihin siten, että keskitytään ennen kaikkea taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, minkä ansiosta Euroopan unionin ja Välimeren alueen maiden paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyö pohjautuisi alueelliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

28.

ehdottaa, että tutkitaan mahdollisuutta sopeuttaa nykyiset rakennetukivälineet Välimeren alueen oloihin siten, että keskitytään ennen kaikkea taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, minkä ansiosta Euroopan unionin ja Välimeren alueen maiden paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyö pohjautuisi alueelliseen ulottuvuuteen.

| 29. | kehottaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -hankkeen hallintoelimiä käyttämään prosessin uudelleenkäynnistämisen tarjoamat mahdollisuudet hyväkseen edistääkseen paikallishallinnon uudistamista ja hallinnon hajauttamista tietyissä Välimeren etelä- ja itäpuolisissa maissa sekä käynnistääkseen desentralisointiprosessin muissa maissa. |
| --- | --- |

29.

kehottaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -hankkeen hallintoelimiä käyttämään prosessin uudelleenkäynnistämisen tarjoamat mahdollisuudet hyväkseen edistääkseen paikallishallinnon uudistamista ja hallinnon hajauttamista tietyissä Välimeren etelä- ja itäpuolisissa maissa sekä käynnistääkseen desentralisointiprosessin muissa maissa.

| 30. | ehdotta siksi, että paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisen vahvistamiseen tähtäävät strategiat asetetaan etusijalle ja että käynnistetään ohjelmia hallinnon ajanmukaistamiseksi sekä koulutushankkeita paikallisten ja alueellisten henkilöresurssien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

30.

ehdotta siksi, että paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisen vahvistamiseen tähtäävät strategiat asetetaan etusijalle ja että käynnistetään ohjelmia hallinnon ajanmukaistamiseksi sekä koulutushankkeita paikallisten ja alueellisten henkilöresurssien kehittämiseksi.

| 31. | katsoo, että lisävastuun antaminen paikallis- ja aluevaltuutetuille edistää sellaisen monitasoisen hallinnon esiinnousua, jossa eli institutionaaliset tasot yhdistävät voimansa julkista politiikka ja kehityspolitiikka koskevassa päätöksenteossa sekä näiden politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että lisävastuun antaminen paikallis- ja aluevaltuutetuille edistää sellaisen monitasoisen hallinnon esiinnousua, jossa eli institutionaaliset tasot yhdistävät voimansa julkista politiikka ja kehityspolitiikka koskevassa päätöksenteossa sekä näiden politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa.

| 32. | ehdottaa, että hankkeiden täytäntöönpanossa mobilisoidaan paikalliset, tekniset ja akateemiset henkilöresurssit sekä varmistetaan kansalaisten optimaalinen osallistuminen siten että he sitoutuvat yhteistyöprosessiin ja sen myötä käynnistettäviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

32.

ehdottaa, että hankkeiden täytäntöönpanossa mobilisoidaan paikalliset, tekniset ja akateemiset henkilöresurssit sekä varmistetaan kansalaisten optimaalinen osallistuminen siten että he sitoutuvat yhteistyöprosessiin ja sen myötä käynnistettäviin hankkeisiin.

| 33. | katsoo, että ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen dynaaminen kehitys voi tarjota kaikille eri tasojen toimijoille mahdollisuuksia oppia, luoda uusia suhteita sekä löytää uusia tapoja edistää keskinäistä tunnustamista. Samalla edistetään sitä, että mukana olevat eri toimijat (keskushallinto ja hajautettu hallinto, paikallis- ja alueviranomaiset, kansalaisyhteiskunta jne.) oppivat soveltamaan uudenlaista lähestymistapaa kehitykseen ja paikallisdemokratiaan. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen dynaaminen kehitys voi tarjota kaikille eri tasojen toimijoille mahdollisuuksia oppia, luoda uusia suhteita sekä löytää uusia tapoja edistää keskinäistä tunnustamista. Samalla edistetään sitä, että mukana olevat eri toimijat (keskushallinto ja hajautettu hallinto, paikallis- ja alueviranomaiset, kansalaisyhteiskunta jne.) oppivat soveltamaan uudenlaista lähestymistapaa kehitykseen ja paikallisdemokratiaan.

| 34. | valtuuttaa puheenjohtajansa toimittamaan tämän lausunnon EU:n puheenjohtajavaltiolle Ranskalle, Välimeren unionin puheenjohtajille, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, Euro—Välimeri-alueen parlamentaariselle edustajakokoukselle sekä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden valtionpäämiehille. |
| --- | --- |

34.

valtuuttaa puheenjohtajansa toimittamaan tämän lausunnon EU:n puheenjohtajavaltiolle Ranskalle, Välimeren unionin puheenjohtajille, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, Euro—Välimeri-alueen parlamentaariselle edustajakokoukselle sekä Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden valtionpäämiehille.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Useat verkostot, järjestöt ja keskukset osallistuvat konkreettisiin toimiin, kyseisiä maita koskeviin tutkimuksiin sekä Euro–Välimeri-yhteistyöhön. Tämä työ olisi luetteloitava, siihen olisi perehdyttävä, siitä olisi otettava oppia ja saatujen kokemusten perusteella olisi laadittava kokonaan uusi aloite. Esimerkkinä mainittakoon kaupunkien ja paikallisyhteisöjen liiton (United Cities and Local Governments) maailmanlaajuinen raportti hallinnon hajauttamisesta ja paikallisdemokratiasta, jossa viitataan ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen kumppanuusmaiden tilanteeseen.

1

United Cities and Local Governments

(2)  Esimerkkeinä mainittakoon alueidenväliset yhteistyörahastot sekä Kroatian ja Turkin kaltaisia ehdokasmaita koskeva Euroopan unionin laajentumispolitiikka.

2

(3)  Esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikka, yhteisön ohjelmat kuten Erasmus Mundus ja tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma sekä Välimeren alueella sijaitsevien Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Maghreb-maiden 5+5 -vuoropuhelu.

3

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/56

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Hallintotapa ja kumppanuus valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla”

(2008/C 325/09)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että kumppanuuden osalta paikallis- ja alueviranomaisia ei tulisi enää laittaa samaan ryhmään kansalaisyhteiskunnan sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa, koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vaaleilla valittuja elimiä, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kumppanuuden osalta paikallis- ja alueviranomaisia ei tulisi enää laittaa samaan ryhmään kansalaisyhteiskunnan sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa, koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vaaleilla valittuja elimiä, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille.

| — | huomauttaa, että ei ole olemassa EU:n laajuisia kumppanuuksien perustamista koskevia menetelmiä aluesuunnittelun ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen laatimisessa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Näin ollen on mahdotonta päätellä, onko kumppanuusperiaatetta noudatettu tosiasiassa eikä vain muodollisesti, ja arvostella sen todellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että ei ole olemassa EU:n laajuisia kumppanuuksien perustamista koskevia menetelmiä aluesuunnittelun ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen laatimisessa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Näin ollen on mahdotonta päätellä, onko kumppanuusperiaatetta noudatettu tosiasiassa eikä vain muodollisesti, ja arvostella sen todellisia vaikutuksia.

| — | suosittaa, että Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio arvioivat mahdollisuudet hyödyntää valtiollisten ja/tai alueviranomaisten valmiuksia seurata rakenne- ja koheesiorahastojen puitteissa toteutettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja määrärahojen käyttöä kustannusten ja saavutettujen tulosten todentamiseksi. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio arvioivat mahdollisuudet hyödyntää valtiollisten ja/tai alueviranomaisten valmiuksia seurata rakenne- ja koheesiorahastojen puitteissa toteutettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja määrärahojen käyttöä kustannusten ja saavutettujen tulosten todentamiseksi.

| — | on vakuuttunut siitä, että alueiden komitealle olisi annettava nykyistä mittavampi rooli EU:n toimintalinjojen valmistelussa, toteutuksessa ja seurannassa siten, että komitean jäsenet osallistuvat aktiivisesti paikallis- ja aluetason vuoropuheluun. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, että alueiden komitealle olisi annettava nykyistä mittavampi rooli EU:n toimintalinjojen valmistelussa, toteutuksessa ja seurannassa siten, että komitean jäsenet osallistuvat aktiivisesti paikallis- ja aluetason vuoropuheluun.

| — | sitoutuu suunnittelemaan ja toteuttamaan aloitteita tiedon levittämiseksi parhaista kumppanuuskäytänteistä jäsenvaltioiden asettaessa toimille painopisteitä. |
| --- | --- |

—

sitoutuu suunnittelemaan ja toteuttamaan aloitteita tiedon levittämiseksi parhaista kumppanuuskäytänteistä jäsenvaltioiden asettaessa toimille painopisteitä.

| Esittelijä | : | Vladimir KISYOV (BG, PPE), Sofian kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Vladimir KISYOV (BG, PPE), Sofian kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita kumppanuudesta, joka liittyy hallintotapaan valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla

| 1. | kannattaa yleisesti aloitetta tarkastella ja analysoida kumppanuutta, joka liittyy hallintotapaan valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön aluekehittämisen ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjoja. |
| --- | --- |

1.

kannattaa yleisesti aloitetta tarkastella ja analysoida kumppanuutta, joka liittyy hallintotapaan valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön aluekehittämisen ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjoja.

| 2. | suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten ponnisteluihin, joilla pyritään muodostamaan ja ottamaan järjestelmällisesti käyttöön valtiovallan tai alueellisten ja paikallisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien sekä työmarkkinaosapuolten ja liike-elämän välinen kumppanuus valmisteltaessa suunnitelma-asiakirjoja aluesuunnittelun ja aluekehittämistoimien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten ponnisteluihin, joilla pyritään muodostamaan ja ottamaan järjestelmällisesti käyttöön valtiovallan tai alueellisten ja paikallisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien sekä työmarkkinaosapuolten ja liike-elämän välinen kumppanuus valmisteltaessa suunnitelma-asiakirjoja aluesuunnittelun ja aluekehittämistoimien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi.

| 3. | suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että valtiovalta ponnistelee jäsenvaltioissa tukeakseen alue- ja paikallisviranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua, jossa määritellään yhteisön ja kansallisten toimien puitteissa aluekehittämisen päämäärät, ensisijaiset tavoitteet, resurssit ja toteutus. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että valtiovalta ponnistelee jäsenvaltioissa tukeakseen alue- ja paikallisviranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua, jossa määritellään yhteisön ja kansallisten toimien puitteissa aluekehittämisen päämäärät, ensisijaiset tavoitteet, resurssit ja toteutus.

| 4. | painottaa kaupunkien ja alueiden johtoasemaa valmisteltaessa strategia-asiakirjoja, pantaessa ohjelmaa täytäntöön sekä seurattaessa ja toteutettaessa EU:n politiikkoja. |
| --- | --- |

4.

painottaa kaupunkien ja alueiden johtoasemaa valmisteltaessa strategia-asiakirjoja, pantaessa ohjelmaa täytäntöön sekä seurattaessa ja toteutettaessa EU:n politiikkoja.

| 5. | katsoo, että kumppanuuden osalta paikallis- ja alueviranomaisia ei tulisi enää laittaa samaan ryhmään kansalaisyhteiskunnan sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa, koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vaaleilla valittuja elimiä, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille. Sen vuoksi jäsenvaltioiden viranomaisten, unionin toimielinten ja alue- ja paikallisviranomaisten väliset kumppanuudet ovat laadullisesti toisella tasolla kuin muut kumppanuuden muodot. Kansalaisten valitsemat ja julkisia tehtäviä hoitavat paikallis- ja alueviranomaiset on näin ollen esitettävä selkeästi tällaisina eliminä yleisluonteisissa säännöissä ja asiakirjoissa. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kumppanuuden osalta paikallis- ja alueviranomaisia ei tulisi enää laittaa samaan ryhmään kansalaisyhteiskunnan sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa, koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vaaleilla valittuja elimiä, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille. Sen vuoksi jäsenvaltioiden viranomaisten, unionin toimielinten ja alue- ja paikallisviranomaisten väliset kumppanuudet ovat laadullisesti toisella tasolla kuin muut kumppanuuden muodot. Kansalaisten valitsemat ja julkisia tehtäviä hoitavat paikallis- ja alueviranomaiset on näin ollen esitettävä selkeästi tällaisina eliminä yleisluonteisissa säännöissä ja asiakirjoissa.

| 6. | on vakuuttunut siitä, että hyvän hallintotavan periaatteet voidaan alue- ja paikallishallinnon alalla toteuttaa käytännössä, jos kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet ovat nykyistä aktiivisemmin mukana toiminnassa. |
| --- | --- |

6.

on vakuuttunut siitä, että hyvän hallintotavan periaatteet voidaan alue- ja paikallishallinnon alalla toteuttaa käytännössä, jos kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet ovat nykyistä aktiivisemmin mukana toiminnassa.

Rakennepolitiikan hallinnoinnin keskeiset seikat

| 7. | kannattaa rakennepolitiikan hallinnoinnin laaja-alaista tarkastelua Euroopan unionin monitasoisessa järjestelmässä. |
| --- | --- |

7.

kannattaa rakennepolitiikan hallinnoinnin laaja-alaista tarkastelua Euroopan unionin monitasoisessa järjestelmässä.

| 8. | katsoo, että aluepolitiikan hyvän hallintotavan kannalta on ratkaisevaa, että politiikkavälineitä sovelletaan integroidusti ja kaikki sidosryhmät osallistuvat toimiin aktiivisesti. On myös suuntauduttava selkeästi politiikan tehokkaaseen ja tarkoituksenmukaiseen täytäntöönpanoon, ja sen on perustuttava eri välineiden horisontaaliseen ja vertikaaliseen integrointiin, jotta saavutetaan selkeät ja mitattavat tavoitteet. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että aluepolitiikan hyvän hallintotavan kannalta on ratkaisevaa, että politiikkavälineitä sovelletaan integroidusti ja kaikki sidosryhmät osallistuvat toimiin aktiivisesti. On myös suuntauduttava selkeästi politiikan tehokkaaseen ja tarkoituksenmukaiseen täytäntöönpanoon, ja sen on perustuttava eri välineiden horisontaaliseen ja vertikaaliseen integrointiin, jotta saavutetaan selkeät ja mitattavat tavoitteet.

| 9. | panee merkille unionin rakennepolitiikan roolin tehokkaana hallinnonhajauttamisprosessin tukivälineenä Euroopan maissa kehitettäessä aluesuunnittelua ja indikaattoreihin perustuvaa ohjausta, joiden avulla on osaltaan merkittävästi parannettu paikallis- ja aluetason julkisia toimia. |
| --- | --- |

9.

panee merkille unionin rakennepolitiikan roolin tehokkaana hallinnonhajauttamisprosessin tukivälineenä Euroopan maissa kehitettäessä aluesuunnittelua ja indikaattoreihin perustuvaa ohjausta, joiden avulla on osaltaan merkittävästi parannettu paikallis- ja aluetason julkisia toimia.

| 10. | katsoo, että nykyinen rakennepolitiikan hallinnointimalli tarjoaa vankan perustan tulevalle rakennepolitiikalle. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että nykyinen rakennepolitiikan hallinnointimalli tarjoaa vankan perustan tulevalle rakennepolitiikalle.

| 11. | huomauttaa, että ei ole olemassa EU:n laajuisia kumppanuuksien perustamista koskevia menetelmiä aluesuunnittelun ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen laatimisessa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Näin ollen on mahdotonta päätellä, onko kumppanuusperiaatetta noudatettu tosiasiassa eikä vain muodollisesti, ja arvostella sen todellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että ei ole olemassa EU:n laajuisia kumppanuuksien perustamista koskevia menetelmiä aluesuunnittelun ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen laatimisessa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Näin ollen on mahdotonta päätellä, onko kumppanuusperiaatetta noudatettu tosiasiassa eikä vain muodollisesti, ja arvostella sen todellisia vaikutuksia.

Aluepolitiikan hallinnointiin liittyvän kumppanuuden poliittiset ulottuvuudet

| 12. | pitää onnistuneina pyrkimyksiä lujittaa kumppanuutta ja toteuttaa näin aiempaa kestävämpää politiikkaa, jotta hallintotapa ja kumppanuus kytketään nykyistä läheisemmin ja vahvemmin toisiinsa sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti valtiollisella, alueellisella ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

12.

pitää onnistuneina pyrkimyksiä lujittaa kumppanuutta ja toteuttaa näin aiempaa kestävämpää politiikkaa, jotta hallintotapa ja kumppanuus kytketään nykyistä läheisemmin ja vahvemmin toisiinsa sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti valtiollisella, alueellisella ja paikallistasolla.

| 13. | pitää demokraattisena saavutuksena uusien jäsenvaltioiden hallitusten ponnisteluja yhdistää hyvän hallintotavan periaatteet ohjelma-asiakirjojen laadinta- ja täytäntöönpanoprosessiin. |
| --- | --- |

13.

pitää demokraattisena saavutuksena uusien jäsenvaltioiden hallitusten ponnisteluja yhdistää hyvän hallintotavan periaatteet ohjelma-asiakirjojen laadinta- ja täytäntöönpanoprosessiin.

| 14. | katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten sekä hallintoviranomaisten olisi kehitettävä ja omaksuttava menetelmät kumppanuuden toteuttamiseksi aluepolitiikassa ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen osalta. Menetelmien avulla tulee määrittää selvästi kumppanuuden operatiiviset näkökohdat ja vähimmäissoveltamisala työskentelyn kaikissa vaiheissa (valmistelu, täytäntöönpano, seuranta ja arviointi). Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon kumppanuuden kaksi laadullisesti erilaista tasoa:






  — | vaaleilla valitut elimet, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille, eli paikallis- ja alueviranomaiset |
| --- | --- | --- |

14.

katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten sekä hallintoviranomaisten olisi kehitettävä ja omaksuttava menetelmät kumppanuuden toteuttamiseksi aluepolitiikassa ohjelma- ja suunnitelma-asiakirjojen osalta. Menetelmien avulla tulee määrittää selvästi kumppanuuden operatiiviset näkökohdat ja vähimmäissoveltamisala työskentelyn kaikissa vaiheissa (valmistelu, täytäntöönpano, seuranta ja arviointi). Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon kumppanuuden kaksi laadullisesti erilaista tasoa:

—

vaaleilla valitut elimet, jotka ovat suoraan vastuussa EU:n kansalaisille, eli paikallis- ja alueviranomaiset

| — | talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

—

talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta.

Osallistuvat kumppanit eroavat toisistaan toiminta-alan, erikoistumisalan, toimivaltuuksien ja mahdollisen panoksen mukaan. Menetelmässä on lisäksi otettava huomioon, että hajauttaminen tapahtuu eriasteisesti unionin eri jäsenvaltioissa, ja selvitettävä, hallinnoivatko alue- ja paikallisyhteisöt tiettyjä toimenpideohjelmia.

| 15. | katsoo, että vanhat jäsenvaltiot, varsinkin ne, joiden hallinto on pitkälle hajautettu, ovat hyvillä toimintatavoillaan parantaneet tuntuvasti aluepolitiikan valtiollisen, alueellisen ja paikallistason sekä hankesuunnittelun hyvään hallintotapaan liittyvää kumppanuusjärjestelmää ja voivat välittää muille maille esimerkkejä parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että vanhat jäsenvaltiot, varsinkin ne, joiden hallinto on pitkälle hajautettu, ovat hyvillä toimintatavoillaan parantaneet tuntuvasti aluepolitiikan valtiollisen, alueellisen ja paikallistason sekä hankesuunnittelun hyvään hallintotapaan liittyvää kumppanuusjärjestelmää ja voivat välittää muille maille esimerkkejä parhaista käytänteistä.

| 16. | toteaa, että kumppanien muodostamien verkostojen sisällyttäminen aluekehittämispolitiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon tarjoaa eri toimijoille ja prosessin osanottajille huomattavia tilaisuuksia ilmaista intressinsä ja lisätä ihmisten luottamusta hallintoon. On kuitenkin huolehdittava siitä, että asianomaiset kumppanit, joilla on oltava asiaankuuluvat toimivaltuudet, tarvittavat valmiudet ja kyvyt ja joiden osallistuminen synnyttää todellista lisäarvoa, voivat saada käyttöönsä riittävät taloudelliset varat, jotta ne voivat osallistua täysimittaisesti keskusteluihin. Nämä varat voisivat olla erottamaton osa teknistä tukea ja lisäksi kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat asianmukaisesti perusteltujen selvitysten ja tutkimusten laatimisesta unionin, jäsenvaltio- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että kumppanien muodostamien verkostojen sisällyttäminen aluekehittämispolitiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon tarjoaa eri toimijoille ja prosessin osanottajille huomattavia tilaisuuksia ilmaista intressinsä ja lisätä ihmisten luottamusta hallintoon. On kuitenkin huolehdittava siitä, että asianomaiset kumppanit, joilla on oltava asiaankuuluvat toimivaltuudet, tarvittavat valmiudet ja kyvyt ja joiden osallistuminen synnyttää todellista lisäarvoa, voivat saada käyttöönsä riittävät taloudelliset varat, jotta ne voivat osallistua täysimittaisesti keskusteluihin. Nämä varat voisivat olla erottamaton osa teknistä tukea ja lisäksi kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat asianmukaisesti perusteltujen selvitysten ja tutkimusten laatimisesta unionin, jäsenvaltio- ja paikallistasolla.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota — koska tätä ei ole otettu huomioon useissa toimenpideohjelmissa — antamaan alue- ja paikallisyhteisöille, niiden kansallisille ja ylikansallisille järjestöille ja muille asianomaisille kumppaneille luvan hyödyntää tekniseen tukeen myönnettyjä varoja tällä ohjelmakaudella sekä kannustamaan niitä tähän. Näin toimijat voivat toteuttaa paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla tutkimuksia ja analyyseja, joiden avulla voidaan kartoittaa uuden koheesiopolitiikan tarpeet ja painopistealat. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota — koska tätä ei ole otettu huomioon useissa toimenpideohjelmissa — antamaan alue- ja paikallisyhteisöille, niiden kansallisille ja ylikansallisille järjestöille ja muille asianomaisille kumppaneille luvan hyödyntää tekniseen tukeen myönnettyjä varoja tällä ohjelmakaudella sekä kannustamaan niitä tähän. Näin toimijat voivat toteuttaa paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla tutkimuksia ja analyyseja, joiden avulla voidaan kartoittaa uuden koheesiopolitiikan tarpeet ja painopistealat.

| 18. | on vakuuttunut siitä, että on yhä tärkeämpää lujittaa hallintotapaan ja hankesuunnitteluun liittyvää kumppanuutta EU:n paikallis- ja aluekehittämistoimien kaikissa vaiheissa: valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

18.

on vakuuttunut siitä, että on yhä tärkeämpää lujittaa hallintotapaan ja hankesuunnitteluun liittyvää kumppanuutta EU:n paikallis- ja aluekehittämistoimien kaikissa vaiheissa: valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa.

| 19. | katsoo, että EU:n aluekehittämispolitiikan valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin liittyvälle hallintotavalle ja kumppanuudelle olisi annettava yhä merkittävämpi asema EU:n viestintästrategiassa. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että EU:n aluekehittämispolitiikan valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin liittyvälle hallintotavalle ja kumppanuudelle olisi annettava yhä merkittävämpi asema EU:n viestintästrategiassa.

| 20. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota hyödyntämään EU:n toimia suunniteltaessa nykyistä laaja-alaisemmin kumppanuutta ja hallintotapaa sekä avointa koordinointimenetelmää, jotta toimiin osallistuisi mahdollisimman moni sidosryhmä, erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset, sillä huomattava osa yhteisön toimista toteutetaan tavallisesti juuri tällä hallintotasolla. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että toimenpideohjelmien hallintoviranomaisiksi nimetään kaikki alue- ja paikallisviranomaiset, jotka sitä toivovat ja joilla on tarvittavat valmiudet eurooppalaisten aluekehitysohjelmien hallinnoimiseen. |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota hyödyntämään EU:n toimia suunniteltaessa nykyistä laaja-alaisemmin kumppanuutta ja hallintotapaa sekä avointa koordinointimenetelmää, jotta toimiin osallistuisi mahdollisimman moni sidosryhmä, erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset, sillä huomattava osa yhteisön toimista toteutetaan tavallisesti juuri tällä hallintotasolla. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että toimenpideohjelmien hallintoviranomaisiksi nimetään kaikki alue- ja paikallisviranomaiset, jotka sitä toivovat ja joilla on tarvittavat valmiudet eurooppalaisten aluekehitysohjelmien hallinnoimiseen.

| 21. | toteaa painokkaasti, että kansallisten, alueellisten ja paikallisten strategia- ja suunnitelma-asiakirjojen valmisteluun liittyvien, valtiollista ja aluetason hallintotapaa ja kumppanuutta koskevien seikkojen lisäksi on harkittava ja käynnistettävä aloitteita, jotka auttavat selviytymään esimerkiksi ilmastonmuutokseen, kaupunkiliikenteeseen, biotieteisiin ja biotekniikkaan, tiede- ja tutkimustoimintaan sekä innovointiin liittyvistä haasteista EU:ssa ja muilla alueilla. |
| --- | --- |

21.

toteaa painokkaasti, että kansallisten, alueellisten ja paikallisten strategia- ja suunnitelma-asiakirjojen valmisteluun liittyvien, valtiollista ja aluetason hallintotapaa ja kumppanuutta koskevien seikkojen lisäksi on harkittava ja käynnistettävä aloitteita, jotka auttavat selviytymään esimerkiksi ilmastonmuutokseen, kaupunkiliikenteeseen, biotieteisiin ja biotekniikkaan, tiede- ja tutkimustoimintaan sekä innovointiin liittyvistä haasteista EU:ssa ja muilla alueilla.

Hallintotapakumppanuuden kannustaminen

| 22. | katsoo, että valmisteltaessa uutta taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiopolitiikkaa etenkin vakavista ja pysyvistä luonnonhaitoista tai väestökadosta kärsiviä alueita varten on ratkaisevan tärkeää huolehtia siitä, että erityisesti alue- ja paikallisyhteisöt sekä niiden kansalliset ja ylikansalliset järjestöt mutta myös talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä kansalaisyhteiskunta osallistuvat mahdollisimman varhaisessa vaiheessa jäsenvaltioiden kantojen ja painopisteiden valmisteluun sekä asiakirjojen laatimiseen ja että niiden näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että valmisteltaessa uutta taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiopolitiikkaa etenkin vakavista ja pysyvistä luonnonhaitoista tai väestökadosta kärsiviä alueita varten on ratkaisevan tärkeää huolehtia siitä, että erityisesti alue- ja paikallisyhteisöt sekä niiden kansalliset ja ylikansalliset järjestöt mutta myös talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä kansalaisyhteiskunta osallistuvat mahdollisimman varhaisessa vaiheessa jäsenvaltioiden kantojen ja painopisteiden valmisteluun sekä asiakirjojen laatimiseen ja että niiden näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon.

| 23. | katsoo olevan tarkoituksenmukaista tarkastella myös vastaisuudessa jäsenvaltioiden käytäntöjä ja kokemuksia kumppanuuksien käytöstä asetettaessa painopisteitä kuntien, alueiden, valtakunnan ja sitä laajemman tason kehittämiselle. Arvioinnit tukevat aiempaa yksinkertaisempien ja tehokkaampien viestintämuotojen käyttöä kumppaneiden kesken paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

23.

katsoo olevan tarkoituksenmukaista tarkastella myös vastaisuudessa jäsenvaltioiden käytäntöjä ja kokemuksia kumppanuuksien käytöstä asetettaessa painopisteitä kuntien, alueiden, valtakunnan ja sitä laajemman tason kehittämiselle. Arvioinnit tukevat aiempaa yksinkertaisempien ja tehokkaampien viestintämuotojen käyttöä kumppaneiden kesken paikallis- ja aluetasolla.

| 24. | katsoo, että koska jäsenvaltiot ovat hajauttaneet hallintoaan eri tavoin, myös kuulemisprosessit poikkeavat toisistaan ja hankesuunnittelun hallinto on toteutettu eri tavoin. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että koska jäsenvaltiot ovat hajauttaneet hallintoaan eri tavoin, myös kuulemisprosessit poikkeavat toisistaan ja hankesuunnittelun hallinto on toteutettu eri tavoin.

| 25. | toteaa, että jäsenvaltioissa hallintoon ja kumppanuuteen valtakunnallisella ja aluetasolla osallistuvien tahojen on EU:n seuraavalla suunnitelmakaudella oltava valmiit osallistumaan toimiin hyödyntämällä kokeiluissa tehokkaiksi osoittautuneita kumppaneiden ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuulemismenetelmiä, esimerkiksi hyvien käytänteiden käsikirjoja, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden kanssa järjestettäessä kuulemisia tulevista alue- ja kuntakehityssuunnitelmista. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että jäsenvaltioissa hallintoon ja kumppanuuteen valtakunnallisella ja aluetasolla osallistuvien tahojen on EU:n seuraavalla suunnitelmakaudella oltava valmiit osallistumaan toimiin hyödyntämällä kokeiluissa tehokkaiksi osoittautuneita kumppaneiden ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuulemismenetelmiä, esimerkiksi hyvien käytänteiden käsikirjoja, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden kanssa järjestettäessä kuulemisia tulevista alue- ja kuntakehityssuunnitelmista.

| 26. | suosittaa Lissabonin strategiassa asetetun, osaamistalouden kehittämistä koskevan tavoitteen mukaisesti, että toteutetaan täsmätoimenpiteitä yliopistojen, erilaisten tutkimus- ja tiedelaitosten ja teknologiakeskusten nivomiseksi jäsenvaltioiden kantojen ja uuden suunnitelmakauden asiakirjojen valmisteluun sekä valtakunnan että alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

26.

suosittaa Lissabonin strategiassa asetetun, osaamistalouden kehittämistä koskevan tavoitteen mukaisesti, että toteutetaan täsmätoimenpiteitä yliopistojen, erilaisten tutkimus- ja tiedelaitosten ja teknologiakeskusten nivomiseksi jäsenvaltioiden kantojen ja uuden suunnitelmakauden asiakirjojen valmisteluun sekä valtakunnan että alue- ja paikallistasolla.

| 27. | katsoo, että ylipäätään hallintovalmiuksia lujitettaessa on ensisijaisesti otettava käyttöön täsmätoimenpiteitä nuorten saamiseksi mukaan toimintaan aluekehitystoimien valmistelun, niistä käytävän keskustelun ja niiden ohjelmoinnin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tällä olisi syvällinen ja pitkäkestoinen vaikutus EU:n toimintalinjojen täytäntöönpanoon, ja se kannustaisi nuoria aktiiviseen kansalaistoimintaan. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että ylipäätään hallintovalmiuksia lujitettaessa on ensisijaisesti otettava käyttöön täsmätoimenpiteitä nuorten saamiseksi mukaan toimintaan aluekehitystoimien valmistelun, niistä käytävän keskustelun ja niiden ohjelmoinnin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tällä olisi syvällinen ja pitkäkestoinen vaikutus EU:n toimintalinjojen täytäntöönpanoon, ja se kannustaisi nuoria aktiiviseen kansalaistoimintaan.

| 28. | toteaa, että hallinnointiprosessiin liittyvää aktiivista kumppanuutta on tehostettava entisestään (paikallis- ja alueviranomaisten ja myös valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden aloitteesta). Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä omiin erityisolosuhteisiinsa mukautettuihin toimiin ja kannustettava kumppaniyhteisöjään järjestäytymään, jotta kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien osallistuminen, vastuu ja kiinnostus lisääntyisivät. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että hallinnointiprosessiin liittyvää aktiivista kumppanuutta on tehostettava entisestään (paikallis- ja alueviranomaisten ja myös valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden aloitteesta). Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä omiin erityisolosuhteisiinsa mukautettuihin toimiin ja kannustettava kumppaniyhteisöjään järjestäytymään, jotta kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien osallistuminen, vastuu ja kiinnostus lisääntyisivät.

| 29. | suosittaa, että Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio arvioivat mahdollisuudet hyödyntää valtiollisten ja/tai alueviranomaisten valmiuksia seurata rakenne- ja koheesiorahastojen puitteissa toteutettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja määrärahojen käyttöä kustannusten ja saavutettujen tulosten todentamiseksi. Tällä tavoin voitaisiin yksinkertaistaa menettelyjä ja alentaa niiden kustannuksia. |
| --- | --- |

29.

suosittaa, että Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio arvioivat mahdollisuudet hyödyntää valtiollisten ja/tai alueviranomaisten valmiuksia seurata rakenne- ja koheesiorahastojen puitteissa toteutettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja määrärahojen käyttöä kustannusten ja saavutettujen tulosten todentamiseksi. Tällä tavoin voitaisiin yksinkertaistaa menettelyjä ja alentaa niiden kustannuksia.

| 30. | katsoo, että on kehitettävä institutionaalisia välineitä, joilla helpotetaan horisontaalisten ja vertikaalisten lähestymistapojen toteuttamista. Tällaisia välineitä voisivat olla mm. foorumit, toimien hallinnointi aluetasolla ja paneelit, jotka edistävät alakohtaisten verkostojen sisällä tapahtuvaa kommunikaatiota poliittisella ja hallinnon tasolla. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että on kehitettävä institutionaalisia välineitä, joilla helpotetaan horisontaalisten ja vertikaalisten lähestymistapojen toteuttamista. Tällaisia välineitä voisivat olla mm. foorumit, toimien hallinnointi aluetasolla ja paneelit, jotka edistävät alakohtaisten verkostojen sisällä tapahtuvaa kommunikaatiota poliittisella ja hallinnon tasolla.

| 31. | katsoo, että eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymien rooli aluepolitiikan hallinnoinnin alalla on otettava huomioon ja sitä on tuettava. Sen lisäksi, että nämä uudet ryhmittymät muodostavat välineen yhteisön varojen hallinnoimiseksi, ne tarjoavat ennen kaikkea naapuruksina olevien alueiden kansalaisyhteiskunnalle poikkialaisen osallistumisvälineen. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymien rooli aluepolitiikan hallinnoinnin alalla on otettava huomioon ja sitä on tuettava. Sen lisäksi, että nämä uudet ryhmittymät muodostavat välineen yhteisön varojen hallinnoimiseksi, ne tarjoavat ennen kaikkea naapuruksina olevien alueiden kansalaisyhteiskunnalle poikkialaisen osallistumisvälineen.

| 32. | katsoo, että hallinnointiin ja hankesuunnitteluun liittyvää kumppanuutta arvioitaessa olisi keskityttävä nykyistä enemmän laadullisiin kuin määrällisiin indikaattoreihin. Siksi on olennaista, että hallinnointiprosessiin osallistuvia keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaisten kumppaneita ei arvioida samalla tavoin, vaan ne luokitellaan valmiuksiensa ja potentiaalisen panoksensa mukaisesti. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että hallinnointiin ja hankesuunnitteluun liittyvää kumppanuutta arvioitaessa olisi keskityttävä nykyistä enemmän laadullisiin kuin määrällisiin indikaattoreihin. Siksi on olennaista, että hallinnointiprosessiin osallistuvia keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaisten kumppaneita ei arvioida samalla tavoin, vaan ne luokitellaan valmiuksiensa ja potentiaalisen panoksensa mukaisesti.

| 33. | katsoo, että koska aluepoliittisten toimien yleisövaikutuksia on vaikea varmistaa, on äärimmäisen tärkeää, että eri tasoille, joilla politiikoilla on kosketuspintaa eri aloihin, kehitetään tarvittavia vuorovaikutusmalleja. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että koska aluepoliittisten toimien yleisövaikutuksia on vaikea varmistaa, on äärimmäisen tärkeää, että eri tasoille, joilla politiikoilla on kosketuspintaa eri aloihin, kehitetään tarvittavia vuorovaikutusmalleja.

| 34. | katsoo, että eräs paikallis-, alue- ja keskushallinnon viranomaisten tärkeimmistä tehtävistä on välttämättä lujittaa ja parantaa jatkuvasti hallintokapasiteettia. Sen vuotuinen arviointi ei saa vastaisuudessa olla pelkkä muodollisuus, vaan on ryhdyttävä analysoimaan saavutuksia, jotka olisi sitten julkistettava ja otettava lähtökohdaksi hallintovalmiuksien tulevalle kehittämiselle. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että eräs paikallis-, alue- ja keskushallinnon viranomaisten tärkeimmistä tehtävistä on välttämättä lujittaa ja parantaa jatkuvasti hallintokapasiteettia. Sen vuotuinen arviointi ei saa vastaisuudessa olla pelkkä muodollisuus, vaan on ryhdyttävä analysoimaan saavutuksia, jotka olisi sitten julkistettava ja otettava lähtökohdaksi hallintovalmiuksien tulevalle kehittämiselle.

Alueiden komitean rooli

| 35. | on vakuuttunut siitä, että alueiden komitealle olisi annettava nykyistä mittavampi rooli EU:n toimintalinjojen valmistelussa, toteutuksessa ja seurannassa siten, että komitean jäsenet — paikallis- ja alueviranomaisten etujen valvojina — osallistuvat aktiivisesti paikallis- ja aluetason vuoropuheluun yleisön ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Tämä on ennakkoedellytys sille, että aluekehityksen suunnittelu onnistuu ja että hallinnollisia ja viestintävalmiuksia voidaan kehittää ja laajentaa paikallis- ja aluetasolla. Näin selviydytään hallinnollisesta vajeesta, jonka EU:n asiakirjoissa usein todetaan olevan kehittämisen esteenä. |
| --- | --- |

35.

on vakuuttunut siitä, että alueiden komitealle olisi annettava nykyistä mittavampi rooli EU:n toimintalinjojen valmistelussa, toteutuksessa ja seurannassa siten, että komitean jäsenet — paikallis- ja alueviranomaisten etujen valvojina — osallistuvat aktiivisesti paikallis- ja aluetason vuoropuheluun yleisön ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Tämä on ennakkoedellytys sille, että aluekehityksen suunnittelu onnistuu ja että hallinnollisia ja viestintävalmiuksia voidaan kehittää ja laajentaa paikallis- ja aluetasolla. Näin selviydytään hallinnollisesta vajeesta, jonka EU:n asiakirjoissa usein todetaan olevan kehittämisen esteenä.

| 36. | laatii alue- ja paikallistason kumppanuuksien tehostamiseksi vuosittain suosituksia, jotka sisällytetään automaattisesti vuotuisiin korkean tason keskusteluihin. |
| --- | --- |

36.

laatii alue- ja paikallistason kumppanuuksien tehostamiseksi vuosittain suosituksia, jotka sisällytetään automaattisesti vuotuisiin korkean tason keskusteluihin.

| 37. | kannattaa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission aloitteita paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettavan kumppanuuden kehittämiseksi niin toimien toteuttamisen seurantavaiheessa kuin varsinkin niiden suunnitteluvaiheessa. |
| --- | --- |

37.

kannattaa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission aloitteita paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettavan kumppanuuden kehittämiseksi niin toimien toteuttamisen seurantavaiheessa kuin varsinkin niiden suunnitteluvaiheessa.

| 38. | katsoo, että olisi tuettava ja kehitettävä erilaisin aloittein alemmilla hallintotasoilla toteutettavia kumppanuuksia kansalaisjärjestöjen ja työnantajien kanssa varsinkin suunnitteluvaiheessa ja erityistoimenpiteitä toteutettaessa. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että olisi tuettava ja kehitettävä erilaisin aloittein alemmilla hallintotasoilla toteutettavia kumppanuuksia kansalaisjärjestöjen ja työnantajien kanssa varsinkin suunnitteluvaiheessa ja erityistoimenpiteitä toteutettaessa.

| 39. | sitoutuu suunnittelemaan ja toteuttamaan aloitteita tiedon levittämiseksi parhaista kumppanuuskäytänteistä jäsenvaltioiden asettaessa painopisteitä kuntien, alueiden, valtakunnan ja sitä laajemman tason toimille. Paikallisvirranomaisille on tarjottava tilaisuus osallistua viestintään, sillä ne ovat parhaassa asemassa selvittääkseen, mitä Euroopan unioni merkitsee ihmisten arjessa. |
| --- | --- |

39.

sitoutuu suunnittelemaan ja toteuttamaan aloitteita tiedon levittämiseksi parhaista kumppanuuskäytänteistä jäsenvaltioiden asettaessa painopisteitä kuntien, alueiden, valtakunnan ja sitä laajemman tason toimille. Paikallisvirranomaisille on tarjottava tilaisuus osallistua viestintään, sillä ne ovat parhaassa asemassa selvittääkseen, mitä Euroopan unioni merkitsee ihmisten arjessa.

| 40. | ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimiin hyödyntääkseen mahdollisimman hyvin unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden toteuttamien toimien koordinointi- ja täytäntöönpanomekanismeja eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän, EAYY:n (European Grouping of Territorial Cooperation, EGTC) välityksellä. Se on hajautetun kansainvälisen yhteistyön väline, jonka avulla eri kumppaniryhmät saadaan nykyistä tehokkaammin mukaan hallinnointiin. |
| --- | --- |

40.

ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimiin hyödyntääkseen mahdollisimman hyvin unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden toteuttamien toimien koordinointi- ja täytäntöönpanomekanismeja eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän, EAYY:n (European Grouping of Territorial Cooperation, EGTC) välityksellä. Se on hajautetun kansainvälisen yhteistyön väline, jonka avulla eri kumppaniryhmät saadaan nykyistä tehokkaammin mukaan hallinnointiin.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/60

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Teollisuuden päästöt”

(2008/C 325/10)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että teollisuuden päästöjen vähentäminen on kaikkein tärkeintä ilman epäpuhtauksien kohdalla. Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi on tärkeä eurooppalainen toimenpide, joka auttaa jäsenvaltioita täyttämään päästöjä koskevat tavoitteensa vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että teollisuuden päästöjen vähentäminen on kaikkein tärkeintä ilman epäpuhtauksien kohdalla. Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi on tärkeä eurooppalainen toimenpide, joka auttaa jäsenvaltioita täyttämään päästöjä koskevat tavoitteensa vuoteen 2020 mennessä.

| — | katsoo, että direktiivi ei ole riittävän kunnianhimoinen ilman epäpuhtauksien suhteen, ja on pettynyt suurten polttolaitosten heikkoon päästöraja-arvoon (ks. liite 1). Komitea huomauttaa myös, että ehdotuksen ja suuria polttolaitoksia koskevan vastaavan BREF-asiakirjan (Best Available Technique Reference) päästöraja-arvojen välillä on edelleen merkittävä ero. Kyseisiä arvoja tulee yhtenäistää ja tiukentaa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että direktiivi ei ole riittävän kunnianhimoinen ilman epäpuhtauksien suhteen, ja on pettynyt suurten polttolaitosten heikkoon päästöraja-arvoon (ks. liite 1). Komitea huomauttaa myös, että ehdotuksen ja suuria polttolaitoksia koskevan vastaavan BREF-asiakirjan (Best Available Technique Reference) päästöraja-arvojen välillä on edelleen merkittävä ero. Kyseisiä arvoja tulee yhtenäistää ja tiukentaa.

| — | suosittelee painokkaasti, että direktiiviin sisällytetään käytännöllinen tarkistusjärjestelmä, joka mahdollistaisi direktiivin osittaisen (esimerkiksi teknisten osien ja päästöraja-arvojen) tarkistamisen yhteispäätösmenettelyä soveltaen. Komiteaa huolestuttavat lisäksi lainsäädännön tulevat mukautukset, jotka on tarkoitus toteuttaa Sevillan prosessin mukaisesti (ks. liite 1), joka ei ole perustamissopimukseen kirjattu laillinen menettely eikä demokraattisen valvonnan alainen. |
| --- | --- |

—

suosittelee painokkaasti, että direktiiviin sisällytetään käytännöllinen tarkistusjärjestelmä, joka mahdollistaisi direktiivin osittaisen (esimerkiksi teknisten osien ja päästöraja-arvojen) tarkistamisen yhteispäätösmenettelyä soveltaen. Komiteaa huolestuttavat lisäksi lainsäädännön tulevat mukautukset, jotka on tarkoitus toteuttaa Sevillan prosessin mukaisesti (ks. liite 1), joka ei ole perustamissopimukseen kirjattu laillinen menettely eikä demokraattisen valvonnan alainen.

| — | vastustaa painokkaasti komission ehdotusta vahvistaa kriteerit, joiden mukaisesti voidaan myöntää paikallisiin olosuhteisiin perustuva poikkeus komiteamenettelyä noudattaen.






  — | katsoo, että kriteerit poikkeuslupien myöntämiseksi olisi pitänyt määritellä itse direktiivissä (eli yhteispäätösmenettelyä soveltaen) eikä niitä tulisi tulevaisuudessa määritellä EU:n tasolla komiteamenettelyn avulla, jossa alueiden komiteaa ja muita paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei kuulla. |
| --- | --- | --- |

—

vastustaa painokkaasti komission ehdotusta vahvistaa kriteerit, joiden mukaisesti voidaan myöntää paikallisiin olosuhteisiin perustuva poikkeus komiteamenettelyä noudattaen.

—

katsoo, että kriteerit poikkeuslupien myöntämiseksi olisi pitänyt määritellä itse direktiivissä (eli yhteispäätösmenettelyä soveltaen) eikä niitä tulisi tulevaisuudessa määritellä EU:n tasolla komiteamenettelyn avulla, jossa alueiden komiteaa ja muita paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei kuulla.

| — | katsoo, että toissijaisuusperiaate huomioon ottaen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi määritellä paikallista ja alueellista demokraattista prosessia soveltaen, millä tavoin paikallisia ympäristöolosuhteita punnitaan ympäristöhaittoja ja -hyötyjä sekä teknistä toteutettavuutta vastaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että toissijaisuusperiaate huomioon ottaen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi määritellä paikallista ja alueellista demokraattista prosessia soveltaen, millä tavoin paikallisia ympäristöolosuhteita punnitaan ympäristöhaittoja ja -hyötyjä sekä teknistä toteutettavuutta vastaan.

| Esittelijä | : | Cor LAMERS (NL, PPE), Houtenin kunnanjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Cor LAMERS (NL, PPE), Houtenin kunnanjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kohti parempaa teollisuuden päästöjen hallintapolitiikkaa

KOM(2007) 843 lopullinen

ja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi teollisuuden päästöistä (ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistäminen)

KOM(2007) 844 lopullinen — 2007/0286 COD

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | toteaa, että EU:n eri jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli ympäristö- ja teollisuuspolitiikkojen toimeenpanossa ja niillä on laajat toimivaltuudet ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen alalla. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että EU:n eri jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli ympäristö- ja teollisuuspolitiikkojen toimeenpanossa ja niillä on laajat toimivaltuudet ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen alalla.

| 2. | kannattaa painokkaasti ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja pitää näin ollen teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin kyseistä tavoitetta tervetulleena. |
| --- | --- |

2.

kannattaa painokkaasti ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja pitää näin ollen teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin kyseistä tavoitetta tervetulleena.

| 3. | korostaa päästöjen lähteillä toteutettavien toimien merkitystä. On ensisijaisen tärkeää, että ympäristön pilaantumisen syyt määritetään ja päästöjä hallitaan niiden lähteillä mahdollisimman taloudellisesti ja ympäristöystävällisesti. |
| --- | --- |

3.

korostaa päästöjen lähteillä toteutettavien toimien merkitystä. On ensisijaisen tärkeää, että ympäristön pilaantumisen syyt määritetään ja päästöjä hallitaan niiden lähteillä mahdollisimman taloudellisesti ja ympäristöystävällisesti.

| 4. | toteaa, että ilman, veden ja maaperän laatu ovat sekä kaupunki- että maaseutualueilla aiheita, jotka koskettavat välittömästi kansalaisten päivittäistä elämää. Suuret teollisuuslaitokset vastaavat EU:ssa edelleen huomattavasta osasta merkittävimpien epäpuhtauksien päästöistä. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että ilman, veden ja maaperän laatu ovat sekä kaupunki- että maaseutualueilla aiheita, jotka koskettavat välittömästi kansalaisten päivittäistä elämää. Suuret teollisuuslaitokset vastaavat EU:ssa edelleen huomattavasta osasta merkittävimpien epäpuhtauksien päästöistä.

| 5. | toteaa, että ilman ja veden puhtauden hyväksi toteutettavilla politiikoilla on rajatylittävä ulottuvuus, ja ne vaativat EU-tason toimia. Komitea pitää näin ollen teollisuuden päästöjä koskevaa direktiiviä tervetulleena, sillä kyse on eurooppalaisesta välineestä teollisuuden päästöjen leikkaamiseksi niiden lähteillä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että ilman ja veden puhtauden hyväksi toteutettavilla politiikoilla on rajatylittävä ulottuvuus, ja ne vaativat EU-tason toimia. Komitea pitää näin ollen teollisuuden päästöjä koskevaa direktiiviä tervetulleena, sillä kyse on eurooppalaisesta välineestä teollisuuden päästöjen leikkaamiseksi niiden lähteillä.

Ympäristöhyöty

| 6. | uskoo vahvasti, että ehdotukseen sisältyy tarpeellisia välineitä, jotka tarjoavat merkittävän mahdollisuuden ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi. Komitea kannattaa tässä suhteessa direktiiviehdotuksessa esitettyä BREF-asiakirjojen (Best Available Technique Reference Documents, ks. liite 1) parannettua käyttöä, koska se lisää ympäristöhyötyjä. |
| --- | --- |

6.

uskoo vahvasti, että ehdotukseen sisältyy tarpeellisia välineitä, jotka tarjoavat merkittävän mahdollisuuden ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi. Komitea kannattaa tässä suhteessa direktiiviehdotuksessa esitettyä BREF-asiakirjojen (Best Available Technique Reference Documents, ks. liite 1) parannettua käyttöä, koska se lisää ympäristöhyötyjä.

| 7. | korostaa, että teollisuuden päästöjen vähentäminen on kaikkein tärkeintä ilman epäpuhtauksien kohdalla. Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi on tärkeä eurooppalainen toimenpide, joka auttaa jäsenvaltioita täyttämään päästöjä koskevat tavoitteensa vuoteen 2020 mennessä. Sen vuoksi on tärkeää, että uuden direktiivin soveltamisalaan otetaan suurista polttolaitoksista myös alempi luokka eli 20–50 megawatin laitokset. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että teollisuuden päästöjen vähentäminen on kaikkein tärkeintä ilman epäpuhtauksien kohdalla. Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi on tärkeä eurooppalainen toimenpide, joka auttaa jäsenvaltioita täyttämään päästöjä koskevat tavoitteensa vuoteen 2020 mennessä. Sen vuoksi on tärkeää, että uuden direktiivin soveltamisalaan otetaan suurista polttolaitoksista myös alempi luokka eli 20–50 megawatin laitokset.

| 8. | katsoo, että direktiivi ei ole riittävän kunnianhimoinen ilman epäpuhtauksien suhteen:






  — | Komitea on pettynyt suurten polttolaitosten heikkoon päästöraja-arvoon (ks. liite 1). Edelleen on huomattava, että ehdotuksen ja vastaavan LCP BREF -asiakirjan (Best Available Technique Reference Document of Large Combustion Plants, ks. liite 1) päästöraja-arvojen välillä on merkittävä ero. Kyseisiä arvoja on yhtenäistettävä ja tiukennettava. |
| --- | --- | --- |

8.

katsoo, että direktiivi ei ole riittävän kunnianhimoinen ilman epäpuhtauksien suhteen:

—

Komitea on pettynyt suurten polttolaitosten heikkoon päästöraja-arvoon (ks. liite 1). Edelleen on huomattava, että ehdotuksen ja vastaavan LCP BREF -asiakirjan (Best Available Technique Reference Document of Large Combustion Plants, ks. liite 1) päästöraja-arvojen välillä on merkittävä ero. Kyseisiä arvoja on yhtenäistettävä ja tiukennettava.

| — | Komitea pitää suuria polttolaitoksia koskevaa viiden vuoden täytäntöönpanoaikaa liian pitkänä ja ehdottaa sen lyhentämistä kolmeen vuoteen, joka vastaisi direktiivin muita osia. |
| --- | --- |

—

Komitea pitää suuria polttolaitoksia koskevaa viiden vuoden täytäntöönpanoaikaa liian pitkänä ja ehdottaa sen lyhentämistä kolmeen vuoteen, joka vastaisi direktiivin muita osia.

| 9. | on huolissaan siitä, että direktiivi saattaa johtaa lähinnä lyhyen aikavälin hyötyihin. Komitea on hyvin huolestunut mahdollisten pitkän aikavälin hyötyjen rajallisuudesta (ks. kohta 17). |
| --- | --- |

9.

on huolissaan siitä, että direktiivi saattaa johtaa lähinnä lyhyen aikavälin hyötyihin. Komitea on hyvin huolestunut mahdollisten pitkän aikavälin hyötyjen rajallisuudesta (ks. kohta 17).

Nykyinen IPPC-järjestelmä

| 10. | korostaa, että IPPC-lupien (Integrated Pollution Prevention and Control, ks. liite 1) tulisi edelleen perustua yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon ympäristö, tuotanto, tekninen toteutettavuus, kustannustehokkuus ja yhtä tärkeät paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että IPPC-lupien (Integrated Pollution Prevention and Control, ks. liite 1) tulisi edelleen perustua yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon ympäristö, tuotanto, tekninen toteutettavuus, kustannustehokkuus ja yhtä tärkeät paikalliset olosuhteet.

| 11. | yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että IPPC-direktiiviä ei nykyisin panna asianmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. IPPC-direktiivin täytäntöönpano on ollut suhteellisen vaikeaa eikä BREF-asiakirjoja ole aina käytetty — osittain niiden varsin teknisen luonteen ja vaikeaselkoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

11.

yhtyy Euroopan komission käsitykseen siitä, että IPPC-direktiiviä ei nykyisin panna asianmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. IPPC-direktiivin täytäntöönpano on ollut suhteellisen vaikeaa eikä BREF-asiakirjoja ole aina käytetty — osittain niiden varsin teknisen luonteen ja vaikeaselkoisuuden vuoksi.

| 12. | on pannut merkille, että luvat heijastavat ennen kaikkea keskitettyjä ja yhdenmukaistettuja standardeja ja vaatimuksia. Vaikka tämä vaikuttaa myönteiseltä, sen seurauksena on lupia tarkastelemalla yhä vaikeampi saada selville, mitä yritykset tekevät tai tuottavat taikka miten ne menettelevät tai optimoivat toimintaansa. |
| --- | --- |

12.

on pannut merkille, että luvat heijastavat ennen kaikkea keskitettyjä ja yhdenmukaistettuja standardeja ja vaatimuksia. Vaikka tämä vaikuttaa myönteiseltä, sen seurauksena on lupia tarkastelemalla yhä vaikeampi saada selville, mitä yritykset tekevät tai tuottavat taikka miten ne menettelevät tai optimoivat toimintaansa.

| 13. | toteaa, että teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi (joka sisältää IPPC-direktiivin uudelleentarkastelun) on esitetty vain viikkoja nykyisen IPPC-säädöksen täytäntöönpanoa koskevan määräajan jälkeen, joka oli 31. lokakuuta 2007. Uudelleentarkastelu tapahtuu siis ennen kuin voimassa olevalla IPPC-säädöksellä on ollut mahdollisuutta osoittaa toimivuutensa ja tehokkuutensa ja etenkin ennen kuin sen vaikutuksia päästöjen vähentämisen kannalta on voitu kartoittaa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi (joka sisältää IPPC-direktiivin uudelleentarkastelun) on esitetty vain viikkoja nykyisen IPPC-säädöksen täytäntöönpanoa koskevan määräajan jälkeen, joka oli 31. lokakuuta 2007. Uudelleentarkastelu tapahtuu siis ennen kuin voimassa olevalla IPPC-säädöksellä on ollut mahdollisuutta osoittaa toimivuutensa ja tehokkuutensa ja etenkin ennen kuin sen vaikutuksia päästöjen vähentämisen kannalta on voitu kartoittaa täysimääräisesti.

Seitsemän direktiivin yhdistäminen

| 14. | pitää seitsemän direktiivin yhdistämistä yhdeksi direktiiviksi erittäin kunnianhimoisena lähestymistapana. Asteittainen eteneminen tai puitedirektiivi johdannaisdirektiivien kera oli saattanut olla parempi ratkaisu. Puitedirektiivi antaisi myös mahdollisuuden ottaa mukaan muita, aiheeseen suoraan liittyviä direktiivejä, kuten kaupunkien jätevesien käsittelyä koskeva direktiivi, vaarantamatta kuitenkaan mahdollisuutta tehdä puitedirektiiviin myöhemmin muutoksia. |
| --- | --- |

14.

pitää seitsemän direktiivin yhdistämistä yhdeksi direktiiviksi erittäin kunnianhimoisena lähestymistapana. Asteittainen eteneminen tai puitedirektiivi johdannaisdirektiivien kera oli saattanut olla parempi ratkaisu. Puitedirektiivi antaisi myös mahdollisuuden ottaa mukaan muita, aiheeseen suoraan liittyviä direktiivejä, kuten kaupunkien jätevesien käsittelyä koskeva direktiivi, vaarantamatta kuitenkaan mahdollisuutta tehdä puitedirektiiviin myöhemmin muutoksia.

| 15. | kannattaa lainsäädännön parantamisen periaatetta. Komission ehdotus seitsemän direktiivin yhdistämiseksi vaikuttaa vastaavan tätä periaatetta. Uusi direktiivi yksinkertaistaa tietyssä määrin lupien myöntämismenettelyitä. Komitea katsoo kuitenkin, että direktiivin eri osia ei ole täysin konsolidoitu, ja koska direktiivin ja BREF-asiakirjojen välillä vallitsee edelleen merkittäviä eroja, kaikkia käytännön ongelmia ei ratkaista. |
| --- | --- |

15.

kannattaa lainsäädännön parantamisen periaatetta. Komission ehdotus seitsemän direktiivin yhdistämiseksi vaikuttaa vastaavan tätä periaatetta. Uusi direktiivi yksinkertaistaa tietyssä määrin lupien myöntämismenettelyitä. Komitea katsoo kuitenkin, että direktiivin eri osia ei ole täysin konsolidoitu, ja koska direktiivin ja BREF-asiakirjojen välillä vallitsee edelleen merkittäviä eroja, kaikkia käytännön ongelmia ei ratkaista.

| 16. | pitää kyseenalaisena, korjaantuvatko nykyiset epäjohdonmukaisuudet ja määritelmien epäselvyydet käsillä olevalla ehdotuksella. Esimerkiksi on epäselvää, minkälaisia vaikutuksia parhaan käytettävissä oleva tekniikan (Best available technique, BAT) uudella määrittelyllä on (ilmaisu ”paras käytettävissä oleva teknologia” on korvattu ilmaisulla ”paras käytettävissä oleva tekniikka”). Laajempien teknologisten näkökohtien huomioiminen pelkän tekniikan sijaan sopii paremmin yhteen yritysten investointien kanssa, edistää tasapuolisten toimintaedellytysten luomista sekä auttaa löytämään luovempia ratkaisuja ympäristöhaasteisiin. |
| --- | --- |

16.

pitää kyseenalaisena, korjaantuvatko nykyiset epäjohdonmukaisuudet ja määritelmien epäselvyydet käsillä olevalla ehdotuksella. Esimerkiksi on epäselvää, minkälaisia vaikutuksia parhaan käytettävissä oleva tekniikan (Best available technique, BAT) uudella määrittelyllä on (ilmaisu ”paras käytettävissä oleva teknologia” on korvattu ilmaisulla ”paras käytettävissä oleva tekniikka”). Laajempien teknologisten näkökohtien huomioiminen pelkän tekniikan sijaan sopii paremmin yhteen yritysten investointien kanssa, edistää tasapuolisten toimintaedellytysten luomista sekä auttaa löytämään luovempia ratkaisuja ympäristöhaasteisiin.

| 17. | on vakavasti huolissaan konsolidoinnin mahdollisista vaikutuksista tuleviin tarkistuksiin. Ehdotus sisältää nyt useita eri teknisen asiantuntemuksen aloja. Direktiivin pituus ja erityisesti sen mutkikkuus tekevät sen tarkistamisen tulevaisuudessa hyvin vaikeaksi ellei mahdottomaksi. Tämä tarkoittaa, että lainsäädäntöä on hyvin vaikea mukauttaa tuleviin tarpeisiin ja teknologiseen kehitykseen asettamalla entistä tiukempia toimintaedellytyksiä, esimerkiksi päästöraja-arvoja. |
| --- | --- |

17.

on vakavasti huolissaan konsolidoinnin mahdollisista vaikutuksista tuleviin tarkistuksiin. Ehdotus sisältää nyt useita eri teknisen asiantuntemuksen aloja. Direktiivin pituus ja erityisesti sen mutkikkuus tekevät sen tarkistamisen tulevaisuudessa hyvin vaikeaksi ellei mahdottomaksi. Tämä tarkoittaa, että lainsäädäntöä on hyvin vaikea mukauttaa tuleviin tarpeisiin ja teknologiseen kehitykseen asettamalla entistä tiukempia toimintaedellytyksiä, esimerkiksi päästöraja-arvoja.

| 18. | ymmärtää, että komission aikomuksena on ratkaista vaikeita tulevia tarkistuksia koskeva ongelma direktiivin ja BREF-asiakirjojen välisellä yhteydellä. Direktiivissä asetetaan vähimmäisstandardit, jotka on täytettävä, ja helposti tarkastettavilla BREF-asiakirjoilla järjestelmää pidetään ajan tasalla ottamalla huomioon teknologinen kehitys ja tiukentamalla vastaavasti päästöjen raja-arvoja (BAT-AEL, ks. liite 1). Komitea on vakavasti huolissaan tulevista eroista, jotka saattava syntyä (tarkistettaviin BREF-asiakirjoihin sisältyvien) BAT-AEL-arvojen ja (direktiivin) päästöraja-arvojen välille. On olemassa merkittävä riski järjestelmän vanhentumisesta, jolloin se tuskin edistäisi tulevaa ympäristöalan kehitystä. |
| --- | --- |

18.

ymmärtää, että komission aikomuksena on ratkaista vaikeita tulevia tarkistuksia koskeva ongelma direktiivin ja BREF-asiakirjojen välisellä yhteydellä. Direktiivissä asetetaan vähimmäisstandardit, jotka on täytettävä, ja helposti tarkastettavilla BREF-asiakirjoilla järjestelmää pidetään ajan tasalla ottamalla huomioon teknologinen kehitys ja tiukentamalla vastaavasti päästöjen raja-arvoja (BAT-AEL, ks. liite 1). Komitea on vakavasti huolissaan tulevista eroista, jotka saattava syntyä (tarkistettaviin BREF-asiakirjoihin sisältyvien) BAT-AEL-arvojen ja (direktiivin) päästöraja-arvojen välille. On olemassa merkittävä riski järjestelmän vanhentumisesta, jolloin se tuskin edistäisi tulevaa ympäristöalan kehitystä.

| 19. | suosittelee painokkaasti, että direktiiviin sisällytetään käytännöllinen tarkistusjärjestelmä, joka mahdollistaisi direktiivin osittaisen (esimerkiksi teknisten osien ja päästöraja-arvojen) tarkistamisen yhteispäätösmenettelyä soveltaen. Komiteaa huolestuttavat lisäksi lainsäädännön tulevat mukautukset, jotka on tarkoitus toteuttaa Sevillan prosessin mukaisesti (ks. liite 1), joka ei ole perustamissopimukseen kirjattu laillinen menettely eikä demokraattisen valvonnan alainen. |
| --- | --- |

19.

suosittelee painokkaasti, että direktiiviin sisällytetään käytännöllinen tarkistusjärjestelmä, joka mahdollistaisi direktiivin osittaisen (esimerkiksi teknisten osien ja päästöraja-arvojen) tarkistamisen yhteispäätösmenettelyä soveltaen. Komiteaa huolestuttavat lisäksi lainsäädännön tulevat mukautukset, jotka on tarkoitus toteuttaa Sevillan prosessin mukaisesti (ks. liite 1), joka ei ole perustamissopimukseen kirjattu laillinen menettely eikä demokraattisen valvonnan alainen.

BREF-asiakirjojen uusi asema

| 20. | on tyytyväinen BREF-asiakirjojen viimeaikaisiin parannuksiin ja pitää niitä hyödyllisinä viiteasiakirjoina. BREF-asiakirjojen pääosa on kuitenkin saatavilla ainoastaan englanniksi, mikä voi aiheuttaa vaikeuksia alueellisille ja paikallisille lupa- ja valvontaviranomaisille. Komitea pyytää näin ollen BREF-asiakirjojen keskeisten osien — esimerkiksi tietyn teollisuusalan parasta käytettävissä olevaa teknistä keinoa (BAT, ks. liite 1) koskevien osien — kääntämistä kaikille EU:n kielille. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen BREF-asiakirjojen viimeaikaisiin parannuksiin ja pitää niitä hyödyllisinä viiteasiakirjoina. BREF-asiakirjojen pääosa on kuitenkin saatavilla ainoastaan englanniksi, mikä voi aiheuttaa vaikeuksia alueellisille ja paikallisille lupa- ja valvontaviranomaisille. Komitea pyytää näin ollen BREF-asiakirjojen keskeisten osien — esimerkiksi tietyn teollisuusalan parasta käytettävissä olevaa teknistä keinoa (BAT, ks. liite 1) koskevien osien — kääntämistä kaikille EU:n kielille.

| 21. | pitää perusteettomana, että BREF-asiakirjoja ei käytetä useammin EU:ssa ja suosittelee niiden hyödyntämisen lisäämistä. Komitea kannattaa näin ollen BREF-asiakirjojen uutta asemaa ja velvoitetta käyttää niitä lupamenettelyssä. Komitea katsoo, että BREF-asiakirjoista tulee näin entistä sitovampia, kun niistä tulee käytännössä pakollisia (nykyisin ne ovat pelkästään viiteasiakirjoja, joita on tarkasteltava mutta ei noudatettava). |
| --- | --- |

21.

pitää perusteettomana, että BREF-asiakirjoja ei käytetä useammin EU:ssa ja suosittelee niiden hyödyntämisen lisäämistä. Komitea kannattaa näin ollen BREF-asiakirjojen uutta asemaa ja velvoitetta käyttää niitä lupamenettelyssä. Komitea katsoo, että BREF-asiakirjoista tulee näin entistä sitovampia, kun niistä tulee käytännössä pakollisia (nykyisin ne ovat pelkästään viiteasiakirjoja, joita on tarkasteltava mutta ei noudatettava).

| 22. | katsoo, että BREF-asiakirjoja on mahdollista parantaa. Niistä puuttuvat toisinaan tiedot tuotantoprosesseja koskevista innovaatioista ja parannuksista. Esimerkiksi näytteissä esiintyvien vaihteluiden valvontaa käytetään nykyään yritysten rankaisemiseen, vaikka sen avulla voitaisiin myös parantaa käytettäviä tekniikkoja. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että haihtuvia orgaanisia yhdisteitä käsittelevä direktiivin luku ja vastaava BREF-asiakirja eivät ole yhteensopivia. Sen vuoksi on pelättävissä, ettei puhtainta menettelytapaa aina aseteta etusijalle. Paikallisviranomaisten olisi aina kun se on mahdollista edistettävä innovaatioita paikallisen ympäristön tilan parantamiseksi, ja BREF-asiakirjojen olisi oltava riittävän laadukkaita, jotta niistä olisi apua toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että BREF-asiakirjoja on mahdollista parantaa. Niistä puuttuvat toisinaan tiedot tuotantoprosesseja koskevista innovaatioista ja parannuksista. Esimerkiksi näytteissä esiintyvien vaihteluiden valvontaa käytetään nykyään yritysten rankaisemiseen, vaikka sen avulla voitaisiin myös parantaa käytettäviä tekniikkoja. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että haihtuvia orgaanisia yhdisteitä käsittelevä direktiivin luku ja vastaava BREF-asiakirja eivät ole yhteensopivia. Sen vuoksi on pelättävissä, ettei puhtainta menettelytapaa aina aseteta etusijalle. Paikallisviranomaisten olisi aina kun se on mahdollista edistettävä innovaatioita paikallisen ympäristön tilan parantamiseksi, ja BREF-asiakirjojen olisi oltava riittävän laadukkaita, jotta niistä olisi apua toimivaltaisille viranomaisille.

| 23. | uskoo, että BREF-asiakirjojen uusi asema lisää poliittista johdonmukaisuutta päästölupien jakamisessa ja edistää osaltaan tasapuolisen toimintaympäristön luomista keskenään kilpaileville eurooppalaisille yrityksille. |
| --- | --- |

23.

uskoo, että BREF-asiakirjojen uusi asema lisää poliittista johdonmukaisuutta päästölupien jakamisessa ja edistää osaltaan tasapuolisen toimintaympäristön luomista keskenään kilpaileville eurooppalaisille yrityksille.

| 24. | pitää Sevillan prosessia (ks. liite 1) tarpeellisena ja vakiintuneena menettelynä. Sevillassa laaditaan ja päivitetään BREF-asiakirjoja Euroopan komission virkamiesten sekä jäsenvaltioita, teollisuutta ja kansalaisjärjestöjä edustavien asiantuntijoiden tapaamisten pohjalta. Näiden osapuolten välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden määrittelemiseksi ja uusien tai tarkistettujen BREF-asiakirjojen luomiseksi. Näin ollen on perusteltua, että kyseistä prosessia laajennetaan ehdotetussa direktiivissä entisestään. |
| --- | --- |

24.

pitää Sevillan prosessia (ks. liite 1) tarpeellisena ja vakiintuneena menettelynä. Sevillassa laaditaan ja päivitetään BREF-asiakirjoja Euroopan komission virkamiesten sekä jäsenvaltioita, teollisuutta ja kansalaisjärjestöjä edustavien asiantuntijoiden tapaamisten pohjalta. Näiden osapuolten välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden määrittelemiseksi ja uusien tai tarkistettujen BREF-asiakirjojen luomiseksi. Näin ollen on perusteltua, että kyseistä prosessia laajennetaan ehdotetussa direktiivissä entisestään.

| 25. | panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei osallistu Sevillan prosessiin ja pyytää heidän kutsumista mukaan. Lupia myöntävinä tahoina ja/tai tarkastuksia tekevinä eliminä alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeää tietoa parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, ja näin ollen Sevillan prosessia voidaan parantaa paikallis- ja alueviranomaisten edustajien osallistumisella. |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei osallistu Sevillan prosessiin ja pyytää heidän kutsumista mukaan. Lupia myöntävinä tahoina ja/tai tarkastuksia tekevinä eliminä alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeää tietoa parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, ja näin ollen Sevillan prosessia voidaan parantaa paikallis- ja alueviranomaisten edustajien osallistumisella.

| 26. | huomauttaa, että BREF-asiakirjojen uudella asemalla saattaa olla kielteinen vaikutus Sevillan prosessiin (ks. liite 1). Parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevan yhteisymmärryksen saavuttaminen on entistä vaikeampaa BREF-asiakirjojen uuden aseman myötä, kun jäsenvaltiot, teollisuus ja kansalaisjärjestöt saattavat omaksua entistä strategisemman käyttäytymisen BREF:in määrittelyssä. Tuotantokustannusten vuoksi teollisuus hyötyisi, jos BREF-asiakirjoissa päädyttäisiin vähemmän innovoiviin standardeihin. Tässä tapauksessa Sevillan prosessi saattaisi taantua hitaaksi ja vaikeaselkoiseksi poliittiseksi prosessiksi sen sijaan, että siinä pyrittäisiin etsimään parhaat tekniset ratkaisut. |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että BREF-asiakirjojen uudella asemalla saattaa olla kielteinen vaikutus Sevillan prosessiin (ks. liite 1). Parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevan yhteisymmärryksen saavuttaminen on entistä vaikeampaa BREF-asiakirjojen uuden aseman myötä, kun jäsenvaltiot, teollisuus ja kansalaisjärjestöt saattavat omaksua entistä strategisemman käyttäytymisen BREF:in määrittelyssä. Tuotantokustannusten vuoksi teollisuus hyötyisi, jos BREF-asiakirjoissa päädyttäisiin vähemmän innovoiviin standardeihin. Tässä tapauksessa Sevillan prosessi saattaisi taantua hitaaksi ja vaikeaselkoiseksi poliittiseksi prosessiksi sen sijaan, että siinä pyrittäisiin etsimään parhaat tekniset ratkaisut.

| 27. | uskoo, että tämä tilanne voi johtaa asiakirjojen vesittymiseen. Käteen jää siis vanhentunut ja tehoton väline, joka ei lisää innovointia tai paranna ympäristön laatua, vaan jopa heikentää teollisuuden päästöjä koskevan uuden direktiivin täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

27.

uskoo, että tämä tilanne voi johtaa asiakirjojen vesittymiseen. Käteen jää siis vanhentunut ja tehoton väline, joka ei lisää innovointia tai paranna ympäristön laatua, vaan jopa heikentää teollisuuden päästöjä koskevan uuden direktiivin täytäntöönpanoa.

Poliittinen päätöksenteko: joustavuus ja paikalliset ympäristöolosuhteet

| 28. | kannattaa teollisuuden päästöjä koskevan uuden direktiivin tavoitetta parantaa päästölupien myöntämispolitiikan johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

28.

kannattaa teollisuuden päästöjä koskevan uuden direktiivin tavoitetta parantaa päästölupien myöntämispolitiikan johdonmukaisuutta.

| 29. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on lupien jakamista koskevaa toimivaltaa, joka vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tanskassa esimerkiksi sekä paikallisviranomaiset että maan hallitus vastaavat lupien myöntämisestä. Alankomaissa kunnat ja läänit jakavat päästölupia, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa keskushallinto käsittelee suuriin ilmansaastelähteisiin liittyviä kysymyksiä. Asiaa koskevaa paikallis- ja alueviranomaisten osuutta ajatellen EU:n alueella on tyypillistä, että standardeista päätetään valtiollisella tasolla ja täytäntöönpanosta huolehditaan sitä alemmilla tasoilla. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on lupien jakamista koskevaa toimivaltaa, joka vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tanskassa esimerkiksi sekä paikallisviranomaiset että maan hallitus vastaavat lupien myöntämisestä. Alankomaissa kunnat ja läänit jakavat päästölupia, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa keskushallinto käsittelee suuriin ilmansaastelähteisiin liittyviä kysymyksiä. Asiaa koskevaa paikallis- ja alueviranomaisten osuutta ajatellen EU:n alueella on tyypillistä, että standardeista päätetään valtiollisella tasolla ja täytäntöönpanosta huolehditaan sitä alemmilla tasoilla.

| 30. | huomauttaa, että paikallisyhteisöissä tehdään entistä puhtaampaa tuotantoa edistäviä innovaatioita. Puhtaamman tuotannon kehittämisessä on mukana useita osapuolia, kuten kansalaisjärjestöjä, yrityksiä ja toimivaltaisia viranomaisia. Näkyään paikallisviranomaiset usein pelkästään seuraavat toimintaa. Direktiivin tulisi myös tarjota mahdollisuuksia asianomaisten eri tahojen (paikallishallinnon ja yritysten) yhteistyöhön, jotta ne voisivat edistää innovaatiotoimintaa. Hyviä esimerkkejä tästä on Alankomaissa ja Tanskassa sekä Itä-Euroopan maissa, kuten Romaniassa. |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että paikallisyhteisöissä tehdään entistä puhtaampaa tuotantoa edistäviä innovaatioita. Puhtaamman tuotannon kehittämisessä on mukana useita osapuolia, kuten kansalaisjärjestöjä, yrityksiä ja toimivaltaisia viranomaisia. Näkyään paikallisviranomaiset usein pelkästään seuraavat toimintaa. Direktiivin tulisi myös tarjota mahdollisuuksia asianomaisten eri tahojen (paikallishallinnon ja yritysten) yhteistyöhön, jotta ne voisivat edistää innovaatiotoimintaa. Hyviä esimerkkejä tästä on Alankomaissa ja Tanskassa sekä Itä-Euroopan maissa, kuten Romaniassa.

| 31. | korostaa tietyn joustavuuden tarvetta. Paikalliset olosuhteet vaihtelevat, ja myös samankaltaisia tuotteita tuottavat laitokset toimivat EU:ssa eri tavoin paikallisista eroista johtuen. Alue- ja paikallisviranomaiset luovat räätälöityjä ratkaisuja maantieteelliselle alueelleen. Alue- ja paikallistasolla on muistettava aina tasapaino ympäristön riittävän suojelun ja taloudellisten vaikuttimien välillä. Vaikka ympäristön tilan parantaminen on politiikan yleinen tavoite, arkielämässä alue- ja paikallisviranomaiset punnitsevat erilaisia ympäristöparametreja ja tekevät usein kompromisseja eri toimenpiteiden ympäristövaikutusten välillä. Poikkeuksien myöntäminen parhaisiin käytettävissä oleviin teknologioihin liittyvästä hajapäästöjä koskevasta raja-arvosta (BAT-AEL) on lupien jakamisessa erityisen tärkeää sellaisten jäsenvaltioiden alueilla, joilla on olemassa teollisuuden kanssa tehtyjen vapaaehtoisten sopimusten perinne ja joissa hallinnollista harkintamahdollisuutta ei ole rajoitettu tiukasti lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

31.

korostaa tietyn joustavuuden tarvetta. Paikalliset olosuhteet vaihtelevat, ja myös samankaltaisia tuotteita tuottavat laitokset toimivat EU:ssa eri tavoin paikallisista eroista johtuen. Alue- ja paikallisviranomaiset luovat räätälöityjä ratkaisuja maantieteelliselle alueelleen. Alue- ja paikallistasolla on muistettava aina tasapaino ympäristön riittävän suojelun ja taloudellisten vaikuttimien välillä. Vaikka ympäristön tilan parantaminen on politiikan yleinen tavoite, arkielämässä alue- ja paikallisviranomaiset punnitsevat erilaisia ympäristöparametreja ja tekevät usein kompromisseja eri toimenpiteiden ympäristövaikutusten välillä. Poikkeuksien myöntäminen parhaisiin käytettävissä oleviin teknologioihin liittyvästä hajapäästöjä koskevasta raja-arvosta (BAT-AEL) on lupien jakamisessa erityisen tärkeää sellaisten jäsenvaltioiden alueilla, joilla on olemassa teollisuuden kanssa tehtyjen vapaaehtoisten sopimusten perinne ja joissa hallinnollista harkintamahdollisuutta ei ole rajoitettu tiukasti lainsäädännöllä.

| 32. | uskoo kuitenkin vahvasti, että joustavuutta tulisi rajoittaa. Tasapuolisen toimintaympäristön ylläpitämisen ja paikallisen päätöksenteon välillä tulisi vallita tasapaino. Näin ollen komitea on tyytyväinen siihen, että itse direktiiviin on sisällytetty päästöraja-arvoja, mikä johtaa ympäristön yleiseen suojeluun koko EU:ssa. Joustavuudesta saattaa seurata väärinkäyttöä, ja komitea pitääkin erittäin tervetulleena, että paikallinen harkintamenettely sisältää riittävästi varmistuksia tämän estämiseksi, sillä lupien myöntäjät voivat soveltaa poikkeuksia vain vaikutustenarvioinnin (16 artiklan 3 kohta) perusteella ja niillä on velvollisuus saattaa perustelut yleisön saataville (26 artiklan 3 kohdan f alakohta). |
| --- | --- |

32.

uskoo kuitenkin vahvasti, että joustavuutta tulisi rajoittaa. Tasapuolisen toimintaympäristön ylläpitämisen ja paikallisen päätöksenteon välillä tulisi vallita tasapaino. Näin ollen komitea on tyytyväinen siihen, että itse direktiiviin on sisällytetty päästöraja-arvoja, mikä johtaa ympäristön yleiseen suojeluun koko EU:ssa. Joustavuudesta saattaa seurata väärinkäyttöä, ja komitea pitääkin erittäin tervetulleena, että paikallinen harkintamenettely sisältää riittävästi varmistuksia tämän estämiseksi, sillä lupien myöntäjät voivat soveltaa poikkeuksia vain vaikutustenarvioinnin (16 artiklan 3 kohta) perusteella ja niillä on velvollisuus saattaa perustelut yleisön saataville (26 artiklan 3 kohdan f alakohta).

| 33. | vastustaa seuraavista syistä painokkaasti komission ehdotusta vahvistaa kriteerit, joiden mukaisesti voidaan myöntää paikallisiin olosuhteisiin perustuva poikkeus komiteamenettelyä noudattaen (16 artiklan 3 kohta):






  — | Kriteerit poikkeuslupien myöntämiseksi olisi pitänyt määritellä itse direktiivissä (eli yhteispäätösmenettelyä soveltaen) eikä niitä tulisi tulevaisuudessa määritellä EU:n tasolla komiteamenettelyn avulla, jossa alueiden komiteaa ja muita paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei kuulla. |
| --- | --- | --- |

33.

vastustaa seuraavista syistä painokkaasti komission ehdotusta vahvistaa kriteerit, joiden mukaisesti voidaan myöntää paikallisiin olosuhteisiin perustuva poikkeus komiteamenettelyä noudattaen (16 artiklan 3 kohta):

—

Kriteerit poikkeuslupien myöntämiseksi olisi pitänyt määritellä itse direktiivissä (eli yhteispäätösmenettelyä soveltaen) eikä niitä tulisi tulevaisuudessa määritellä EU:n tasolla komiteamenettelyn avulla, jossa alueiden komiteaa ja muita paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei kuulla.

| — | Paikallisten ja alueellisten olosuhteiden suuren vaihtelun vuoksi on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta määritellä yhdenmukaisia kriteereitä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

Paikallisten ja alueellisten olosuhteiden suuren vaihtelun vuoksi on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta määritellä yhdenmukaisia kriteereitä EU:n tasolla.

| — | Komitea on vahvasti sitä mieltä, että 29 artiklassa mainittu poikkeusmenettely sisältää riittävästi varmistuksia väärinkäytön estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Komitea on vahvasti sitä mieltä, että 29 artiklassa mainittu poikkeusmenettely sisältää riittävästi varmistuksia väärinkäytön estämiseksi.

| — | Toissijaisuusperiaate huomioon ottaen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi määritellä paikallista ja alueellista demokraattista prosessia soveltaen, millä tavoin paikallisia ympäristöolosuhteita punnitaan ympäristöhaittoja ja -hyötyjä sekä teknistä toteutettavuutta vastaan. |
| --- | --- |

—

Toissijaisuusperiaate huomioon ottaen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi määritellä paikallista ja alueellista demokraattista prosessia soveltaen, millä tavoin paikallisia ympäristöolosuhteita punnitaan ympäristöhaittoja ja -hyötyjä sekä teknistä toteutettavuutta vastaan.

Innovointi ja entistä puhtaampi teknologia

| 34. | kannattaa innovaatioiden tukemisen ajatusta, mutta pitää kyseenalaisena, tarjoaako uusi direktiivi tähän kehitykseen tarvittavan vahvan perustan. |
| --- | --- |

34.

kannattaa innovaatioiden tukemisen ajatusta, mutta pitää kyseenalaisena, tarjoaako uusi direktiivi tähän kehitykseen tarvittavan vahvan perustan.

| 35. | pitää tervetulleena, että lupia on tarkistettava usein. Lupaehtojen jatkuva mukauttaminen edistää entistä puhtaamman teknologian käyttöönottoa ja vähentää näin teollisuuden päästöjen ympäristövaikutuksia. Kahden ehdon on täytyttävä sen varmistamiseksi, että innovointia todella tapahtuu. Ensimmäinen ehto on oikeusvarmuus, jolla varmistetaan investointipääoman saatavuus. Taloussuhdanteet on otettava huomioon, ja yhteinen käytäntö jäsenvaltioissa on, että lupaehdot säilyvät samoina kahdeksan vuoden ajan. Tämä on otettava huomioon säännöksissä, jotka koskevat lupaehtojen mukauttamista uusiin tai päivitettyihin BREF-asiakirjoihin (22 artiklan 3 kohta). Toinen ehto on sellaisten poikkeusmahdollisuuksien varmistaminen, jotka antavat tilaisuuden testata asianmukaisesti kehitteillä olevaa tai uutta teknologiaa. Komitean mielestä 16 artiklan 5 kohdassa asetettu aikaraja on joissain tapauksissa liian tiukka, ainakin mitä tulee uuden BREF-asiakirjan julkaisemiseen neljän vuoden sisällä. |
| --- | --- |

35.

pitää tervetulleena, että lupia on tarkistettava usein. Lupaehtojen jatkuva mukauttaminen edistää entistä puhtaamman teknologian käyttöönottoa ja vähentää näin teollisuuden päästöjen ympäristövaikutuksia. Kahden ehdon on täytyttävä sen varmistamiseksi, että innovointia todella tapahtuu. Ensimmäinen ehto on oikeusvarmuus, jolla varmistetaan investointipääoman saatavuus. Taloussuhdanteet on otettava huomioon, ja yhteinen käytäntö jäsenvaltioissa on, että lupaehdot säilyvät samoina kahdeksan vuoden ajan. Tämä on otettava huomioon säännöksissä, jotka koskevat lupaehtojen mukauttamista uusiin tai päivitettyihin BREF-asiakirjoihin (22 artiklan 3 kohta). Toinen ehto on sellaisten poikkeusmahdollisuuksien varmistaminen, jotka antavat tilaisuuden testata asianmukaisesti kehitteillä olevaa tai uutta teknologiaa. Komitean mielestä 16 artiklan 5 kohdassa asetettu aikaraja on joissain tapauksissa liian tiukka, ainakin mitä tulee uuden BREF-asiakirjan julkaisemiseen neljän vuoden sisällä.

| 36. | on huolissaan siitä, että BREF-asiakirjojen uusi asema saattaa lamauttaa teollisuuden innovointia, koska kestävästä kehityksestä ei palkita riittävästi. Euroopan teollisuutta ei rohkaista kehittämään tai säilyttämään maailmanlaajuista johtoasemaansa uuden, ympäristöä säästävän teknologian alalla, ja EU:ssa edelleen vallitseviin ympäristöongelmiin on tulevaisuudessa vaikeampi tarttua. |
| --- | --- |

36.

on huolissaan siitä, että BREF-asiakirjojen uusi asema saattaa lamauttaa teollisuuden innovointia, koska kestävästä kehityksestä ei palkita riittävästi. Euroopan teollisuutta ei rohkaista kehittämään tai säilyttämään maailmanlaajuista johtoasemaansa uuden, ympäristöä säästävän teknologian alalla, ja EU:ssa edelleen vallitseviin ympäristöongelmiin on tulevaisuudessa vaikeampi tarttua.

| 37. | pitää suotavana, että direktiivi pantaisiin täytäntöön tavalla, joka ei välillisesti aiheuttaisi merkittävää teollisuusyritysten siirtymistä EU:n rajojen ulkopuolella sijaitseviin ”päästöparatiiseihin”. |
| --- | --- |

37.

pitää suotavana, että direktiivi pantaisiin täytäntöön tavalla, joka ei välillisesti aiheuttaisi merkittävää teollisuusyritysten siirtymistä EU:n rajojen ulkopuolella sijaitseviin ”päästöparatiiseihin”.

| 38. | pitää tärkeänä, että uuden direktiivin soveltamisalaan otetaan suurista polttolaitoksista myös alempi luokka eli 20–50 megawatin laitokset. Komitea huomauttaa kuitenkin, että on kyseenalaista, tuoko pienten kotieläintilojen ottaminen mukaan riittävästi ympäristöhöytyjä, jotta siitä aiheutuva hallinnollinen taakka olisi perusteltu. |
| --- | --- |

38.

pitää tärkeänä, että uuden direktiivin soveltamisalaan otetaan suurista polttolaitoksista myös alempi luokka eli 20–50 megawatin laitokset. Komitea huomauttaa kuitenkin, että on kyseenalaista, tuoko pienten kotieläintilojen ottaminen mukaan riittävästi ympäristöhöytyjä, jotta siitä aiheutuva hallinnollinen taakka olisi perusteltu.

Hallintokustannukset

| 39. | katsoo, että lainsäädännön parantaminen edellyttää säädösten virtaviivaistamisen lisäksi myös kustannustehokkuutta ja hallintotaakan keventämistä. Komitea asettaa kyseenalaiseksi, täyttääkö käsillä oleva ehdotus nämä kaksi viimeksi mainittua vaatimusta. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että lainsäädännön parantaminen edellyttää säädösten virtaviivaistamisen lisäksi myös kustannustehokkuutta ja hallintotaakan keventämistä. Komitea asettaa kyseenalaiseksi, täyttääkö käsillä oleva ehdotus nämä kaksi viimeksi mainittua vaatimusta.

| 40. | on huolissaan lukuisista vaatimuksista, jotka koskevat tarkastuksia, seurantaa, lupaehtojen tarkistamista ja lupaehtojen noudattamisesta raportoimista. |
| --- | --- |

40.

on huolissaan lukuisista vaatimuksista, jotka koskevat tarkastuksia, seurantaa, lupaehtojen tarkistamista ja lupaehtojen noudattamisesta raportoimista.

| 41. | pitää tarkastuksia tärkeänä osana direktiivin asianmukaista täytäntöönpanoa. Komitea pitää tervetulleena, että tämä on otettu huomioon direktiivissä. On kuitenkin kyseenalaista, missä määrin asiaa tulisi käsitellä itse direktiivissä sen sijaan, että se sisällytettäisiin ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annettuun suositukseen. Tämä vähentäisi myös mahdollisia eroja direktiivin ja (parhaillaan tarkistettavan) suosituksen välillä. |
| --- | --- |

41.

pitää tarkastuksia tärkeänä osana direktiivin asianmukaista täytäntöönpanoa. Komitea pitää tervetulleena, että tämä on otettu huomioon direktiivissä. On kuitenkin kyseenalaista, missä määrin asiaa tulisi käsitellä itse direktiivissä sen sijaan, että se sisällytettäisiin ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annettuun suositukseen. Tämä vähentäisi myös mahdollisia eroja direktiivin ja (parhaillaan tarkistettavan) suosituksen välillä.

| 42. | käsittää, että ehdotuksen mukaan vuosittaiseen kertomukseen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden soveltamisesta (8 artikla) tulisi sisältyä parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden vertailu (24 artikla). Tämä vaikuttaa tarpeettomalta hallintotaakalta. Koska kaikkien lupaehtojen on perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikkoihin, raportointi lupaehtojen noudattamisesta olisi riittävää. Useimmissa seurantatietiedoissa on paljon epäselvyyksiä, eikä niiden raportointi siten johda rakentaviin parannuksiin käytettävissä tekniikoissa. Sen vuoksi on kyseenalaista, edistäisikö se lainsäädännön parantamista. |
| --- | --- |

42.

käsittää, että ehdotuksen mukaan vuosittaiseen kertomukseen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden soveltamisesta (8 artikla) tulisi sisältyä parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden vertailu (24 artikla). Tämä vaikuttaa tarpeettomalta hallintotaakalta. Koska kaikkien lupaehtojen on perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikkoihin, raportointi lupaehtojen noudattamisesta olisi riittävää. Useimmissa seurantatietiedoissa on paljon epäselvyyksiä, eikä niiden raportointi siten johda rakentaviin parannuksiin käytettävissä tekniikoissa. Sen vuoksi on kyseenalaista, edistäisikö se lainsäädännön parantamista.

| 43. | toteaa, että jäsenvaltiot raportoivat kolmen vuoden välein direktiivin noudattamisesta. Vaikka raportointi tapahtuu vain joka kolmas vuosi, kyse on paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvasta merkittävästä hallintotaakasta. Komitea esittää näin ollen painokkaasti, että jäsenvaltiot pitäisivät yllä kaiken oleellisen tiedon sisältävää sisäistä tiedostoa, johon komissiolla olisi jatkuva pääsy. Tällä menettelyllä tulisi korvata raportointijärjestelmä, ja se on myös lainsäädännön parantamisen periaatteen mukainen. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että jäsenvaltiot raportoivat kolmen vuoden välein direktiivin noudattamisesta. Vaikka raportointi tapahtuu vain joka kolmas vuosi, kyse on paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvasta merkittävästä hallintotaakasta. Komitea esittää näin ollen painokkaasti, että jäsenvaltiot pitäisivät yllä kaiken oleellisen tiedon sisältävää sisäistä tiedostoa, johon komissiolla olisi jatkuva pääsy. Tällä menettelyllä tulisi korvata raportointijärjestelmä, ja se on myös lainsäädännön parantamisen periaatteen mukainen.

| 44. | toteaa, että toiminnanharjoittajan on laitoksen toiminnan päättyessä palautettava laitoksen alue perusviivaraporttiin kirjattuun alkuperäiseen tilaan (23 artikla). Komitea tulkitsee tätä niin, että maaperän tilan tulisi olla parempi kuin ennen toiminnan alkua. Komitea katsoo myös, että saastunut maaperä tulisi kunnostaa alueen tulevan käytön mukaisesti. Tämä menettely vastaisi paremmin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että toiminnanharjoittajan on laitoksen toiminnan päättyessä palautettava laitoksen alue perusviivaraporttiin kirjattuun alkuperäiseen tilaan (23 artikla). Komitea tulkitsee tätä niin, että maaperän tilan tulisi olla parempi kuin ennen toiminnan alkua. Komitea katsoo myös, että saastunut maaperä tulisi kunnostaa alueen tulevan käytön mukaisesti. Tämä menettely vastaisi paremmin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta.

| 45. | ymmärtää, että ehdotuksessa vaaditaan maaperän ja pohjaveden kunnon säännöllistä seuraamista ennen laitoksen toiminnan aloittamista ja sen toiminnan aikana. Lupa perustuu kuitenkin jo riittävään maaperän ja pohjaveden suojeluun. Tietyissä tapauksissa saattaa ja tulisikin olla perusteita lisävalvonnalle, mutta sen ei tulisi olla pakollista kaikissa tapauksissa. |
| --- | --- |

45.

ymmärtää, että ehdotuksessa vaaditaan maaperän ja pohjaveden kunnon säännöllistä seuraamista ennen laitoksen toiminnan aloittamista ja sen toiminnan aikana. Lupa perustuu kuitenkin jo riittävään maaperän ja pohjaveden suojeluun. Tietyissä tapauksissa saattaa ja tulisikin olla perusteita lisävalvonnalle, mutta sen ei tulisi olla pakollista kaikissa tapauksissa.

| 46. | yhtyy siihen käsitykseen, että yleisön tulisi saada riittävästi tietoa IPPC-laitoksista. Komitea korostaa, että tiedon tulisi olla aina saatavilla, mutta vain pyynnöstä. |
| --- | --- |

46.

yhtyy siihen käsitykseen, että yleisön tulisi saada riittävästi tietoa IPPC-laitoksista. Komitea korostaa, että tiedon tulisi olla aina saatavilla, mutta vain pyynnöstä.

| 47. | ei kannata komiteamenettelyn ehdotettua käyttöä useiden, esimerkiksi maaperän ja pohjaveden seurantaan tai riskianalyyseihin liittyvien kriteerien määrittelyssä. Komitea katsoo, että kyseiset kriteerit tulisi määritellä itse direktiivissä, ja niistä tulisi keskustella nyt meneillään olevaan lainsäädäntömenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

47.

ei kannata komiteamenettelyn ehdotettua käyttöä useiden, esimerkiksi maaperän ja pohjaveden seurantaan tai riskianalyyseihin liittyvien kriteerien määrittelyssä. Komitea katsoo, että kyseiset kriteerit tulisi määritellä itse direktiivissä, ja niistä tulisi keskustella nyt meneillään olevaan lainsäädäntömenettelyn yhteydessä.

II.   SUOSITUKSET MUUTOSEHDOTUKSIKSI

Muutosehdotus 1

6 artikla

Luvan myöntäminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, jos laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia. | Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, jos laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia.


  Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, johon sisältyy velvoite varmistaa, että laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita jäsenvaltioiden tai yhteisön säännöksiin perustuvia vaatimuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, jos laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia.

Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, jos laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia.

Toimivaltainen viranomainen myöntää luvan, johon sisältyy velvoite varmistaa, että laitos vastaa tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita jäsenvaltioiden tai yhteisön säännöksiin perustuvia vaatimuksia.

Perustelu

IPPC-direktiivin muuttamiseen tähtäävän ehdotuksen lähestymistapa ei ole vesipuitedirektiivin säännösten mukainen, ja se on näin ollen ristiriidassa nykyisen yhteisöoikeuden kanssa. Vesipuitedirektiivin 11 artiklan 3 kohdan säännökset hoitotavoitteiden saavuttamisesta perustuvat laaja-alaiseen valtiolliseen hoitovelvoitteeseen.

Muutosehdotus 2

16 artiklan 3 kohta

Päästöraja-arvot, vastaavat parametrit ja tekniset toimenpiteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Poiketen siitä, mitä 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi erityistapauksissa, ottaen huomioon ympäristöön liittyvät ja taloudelliset kustannukset ja hyödyt sekä kyseessä olevan laitokset tekniset ominaisuudet, maantieteellisen sijainnin ja paikalliset ympäristöolot, vahvistaa päästöraja-arvoja, jotka ylittävät parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan sitä koskevassa vertailuasiakirjassa liitetyt raja-arvot.
  Nämä raja-arvot eivät kuitenkaan saa ylittää V–VIII liitteessä vahvistettuja raja-arvoja, mikäli mahdollista.
  Komissio voi vahvistaa perusteet, joiden mukaisesti voidaan myöntää tässä kohdassa tarkoitettu poikkeus.
  Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. | Poiketen siitä, mitä 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi erityistapauksissa, ottaen huomioon ympäristöön liittyvät ja taloudelliset kustannukset ja hyödyt sekä kyseessä olevan laitokset tekniset ominaisuudet, maantieteellisen sijainnin ja paikalliset ympäristöolot, vahvistaa päästöraja-arvoja, jotka ylittävät parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan sitä koskevassa vertailuasiakirjassa liitetyt raja-arvot.
  Nämä raja-arvot eivät kuitenkaan saa ylittää V–VIII liitteessä vahvistettuja raja-arvoja, mikäli mahdollista.

  Komissio voi vahvistaa perusteet, joiden mukaisesti voidaan myöntää tässä kohdassa tarkoitettu poikkeus.


  Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Poiketen siitä, mitä 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi erityistapauksissa, ottaen huomioon ympäristöön liittyvät ja taloudelliset kustannukset ja hyödyt sekä kyseessä olevan laitokset tekniset ominaisuudet, maantieteellisen sijainnin ja paikalliset ympäristöolot, vahvistaa päästöraja-arvoja, jotka ylittävät parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan sitä koskevassa vertailuasiakirjassa liitetyt raja-arvot.

Nämä raja-arvot eivät kuitenkaan saa ylittää V–VIII liitteessä vahvistettuja raja-arvoja, mikäli mahdollista.

Komissio voi vahvistaa perusteet, joiden mukaisesti voidaan myöntää tässä kohdassa tarkoitettu poikkeus.

Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Poiketen siitä, mitä 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi erityistapauksissa, ottaen huomioon ympäristöön liittyvät ja taloudelliset kustannukset ja hyödyt sekä kyseessä olevan laitokset tekniset ominaisuudet, maantieteellisen sijainnin ja paikalliset ympäristöolot, vahvistaa päästöraja-arvoja, jotka ylittävät parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan sitä koskevassa vertailuasiakirjassa liitetyt raja-arvot.

Nämä raja-arvot eivät kuitenkaan saa ylittää V–VIII liitteessä vahvistettuja raja-arvoja, mikäli mahdollista.

Komissio voi vahvistaa perusteet, joiden mukaisesti voidaan myöntää tässä kohdassa tarkoitettu poikkeus.

Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Perustelu

Alueiden komitea vastustaa painokkaasti komission ehdotusta vahvistaa kriteerit, joiden mukaisesti voidaan myöntää paikallisiin olosuhteisiin perustuva poikkeus komiteamenettelyä noudattaen (16 artiklan 3 kohta). Kriteerit poikkeuslupien myöntämiseksi olisi pitänyt määritellä itse direktiivissä (eli yhteispäätösmenettelyä soveltaen), eikä niitä tulisi tulevaisuudessa määritellä EU:n tasolla komiteamenettelyn avulla, jossa AK:ta ja muita paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ei kuulla. Paikallisten ja alueellisten olosuhteiden suuren vaihtelun vuoksi on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta määritellä yhdenmukaisia kriteereitä EU:n tasolla. Poikkeusmenettely sisältää riittävästi varmistuksia väärinkäytösten estämiseksi, sillä lupia myöntävät viranomaiset voivat soveltaa poikkeuksia vain vaikutustenarvioinnin (16 artiklan 3 kohta) perusteella ja niillä on velvollisuus saattaa perustelut yleisön saataville (26 artiklan 3 kohdan f alakohta). Toissijaisuusperiaate huomioon ottaen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi määritellä paikallista ja alueellista demokraattista prosessia soveltaen, millä tavoin paikallisia ympäristöolosuhteita punnitaan ympäristöhaittoja ja -hyötyjä sekä teknistä toteutettavuutta vastaan.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/66

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010)”

(2008/C 325/11)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | tukee voimakkaasti komission näkemystä, jonka mukaan ”työntekijöiden liikkuvuus on keskeinen tekijä tehokkaasti toimivilla yhtenäismarkkinoilla ja välttämätöntä, jotta entistä useammat ihmiset voivat löytää paremman työpaikan, mikä on yksi Lissabonin strategian päätavoitteista”. |
| --- | --- |

—

tukee voimakkaasti komission näkemystä, jonka mukaan ”työntekijöiden liikkuvuus on keskeinen tekijä tehokkaasti toimivilla yhtenäismarkkinoilla ja välttämätöntä, jotta entistä useammat ihmiset voivat löytää paremman työpaikan, mikä on yksi Lissabonin strategian päätavoitteista”.

| — | korostaa, että liikkuvuus tulee tässä yhteydessä ymmärtää sekä maantieteelliseksi liikkuvuudeksi (EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä) että taloudelliseksi ja yhteiskunnalliseksi liikkuvuudeksi sekä liikkuvuudeksi työpaikkojen välillä, ja sitä tulee sellaisena edistää. |
| --- | --- |

—

korostaa, että liikkuvuus tulee tässä yhteydessä ymmärtää sekä maantieteelliseksi liikkuvuudeksi (EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä) että taloudelliseksi ja yhteiskunnalliseksi liikkuvuudeksi sekä liikkuvuudeksi työpaikkojen välillä, ja sitä tulee sellaisena edistää.

| — | kannattaa komission tavoitetta lisätä suuren yleisön tietoisuutta liikkuvuuden tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat hoitaa erityistehtävää asiaankuuluvan tiedon levittäjänä. |
| --- | --- |

—

kannattaa komission tavoitetta lisätä suuren yleisön tietoisuutta liikkuvuuden tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat hoitaa erityistehtävää asiaankuuluvan tiedon levittäjänä.

| — | kehottaa poistamaan kaikki työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet käsiteltävänä olevan toimintasuunnitelman päättymiseen eli vuoteen 2011 mennessä.






  — | osana kyseisiä toimia on poistettava myös kaikki jäljellä olevat, vuonna 2004 unioniin liittyneiden 10 jäsenvaltion sekä Bulgarian ja Romanian työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat esteet. |
| --- | --- | --- |

—

kehottaa poistamaan kaikki työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet käsiteltävänä olevan toimintasuunnitelman päättymiseen eli vuoteen 2011 mennessä.

—

osana kyseisiä toimia on poistettava myös kaikki jäljellä olevat, vuonna 2004 unioniin liittyneiden 10 jäsenvaltion sekä Bulgarian ja Romanian työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat esteet.

| — | unioniin liittyviin uusiin jäsenvaltioihin ei pitäisi soveltaa minkäänlaisia rajoituksia. |
| --- | --- |

—

unioniin liittyviin uusiin jäsenvaltioihin ei pitäisi soveltaa minkäänlaisia rajoituksia.

| — | suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset lisäävät myös muista jäsenvaltioista tulevien henkilöiden mahdollisuuksia lyhytkestoisiin ja keskipitkiin työsopimuksiin. |
| --- | --- |

—

suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset lisäävät myös muista jäsenvaltioista tulevien henkilöiden mahdollisuuksia lyhytkestoisiin ja keskipitkiin työsopimuksiin.

| — | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla laillinen oikeutus ammatilliseen liikkuvuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen ja erityisesti työntekijöiden ja työnantajien tiedottamiseen paikallis- ja aluetasolla. On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n elimet antavat niille tarvittaessa toimivallan hoitaa kyseisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla laillinen oikeutus ammatilliseen liikkuvuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen ja erityisesti työntekijöiden ja työnantajien tiedottamiseen paikallis- ja aluetasolla. On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n elimet antavat niille tarvittaessa toimivallan hoitaa kyseisiä tehtäviä.

| Esittelijä | : | Dave QUAYLE, Traffordin kaupunkipiirivaltuutettu (UK, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Dave QUAYLE, Traffordin kaupunkipiirivaltuutettu (UK, PSE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Liikkuvuuden avulla uusia ja parempia työpaikkoja: Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010)

KOM(2007) 773 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita

| 1. | tukee voimakkaasti komission näkemystä, jonka mukaan ”työntekijöiden liikkuvuus on keskeinen tekijä tehokkaasti toimivilla yhtenäismarkkinoilla ja välttämätöntä, jotta entistä useammat ihmiset voivat löytää paremman työpaikan, mikä on yksi Lissabonin strategian päätavoitteista”. |
| --- | --- |

1.

tukee voimakkaasti komission näkemystä, jonka mukaan ”työntekijöiden liikkuvuus on keskeinen tekijä tehokkaasti toimivilla yhtenäismarkkinoilla ja välttämätöntä, jotta entistä useammat ihmiset voivat löytää paremman työpaikan, mikä on yksi Lissabonin strategian päätavoitteista”.

| 2. | korostaa, että liikkuvuus tulee tässä yhteydessä ymmärtää sekä maantieteelliseksi liikkuvuudeksi (EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä) että taloudelliseksi ja yhteiskunnalliseksi liikkuvuudeksi sekä liikkuvuudeksi työpaikkojen välillä, ja sitä tulee sellaisena edistää. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että liikkuvuus tulee tässä yhteydessä ymmärtää sekä maantieteelliseksi liikkuvuudeksi (EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä) että taloudelliseksi ja yhteiskunnalliseksi liikkuvuudeksi sekä liikkuvuudeksi työpaikkojen välillä, ja sitä tulee sellaisena edistää.

| 3. | korostaa, että joustoturvan sovittujen periaatteiden mukaan liikkuvuuden tulisi olla työntekijän valinta ja sitä on tuettava, jotta voidaan minimoida siihen liittyvät riskit ja maksimoida sekä työntekijöiden että työnantajien hyöty. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että joustoturvan sovittujen periaatteiden mukaan liikkuvuuden tulisi olla työntekijän valinta ja sitä on tuettava, jotta voidaan minimoida siihen liittyvät riskit ja maksimoida sekä työntekijöiden että työnantajien hyöty.

Vuoden 2002 toimintasuunnitelman jatkotoimet

| 4. | kannattaa koulutusjärjestelmien kehittämistä siten, että ne vastaavat nykyistä paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja auttavat valmistamaan ihmisiä liikkuvuuteen kielten oppimisen ja ammattitaidon kehittämisen avulla. |
| --- | --- |

4.

kannattaa koulutusjärjestelmien kehittämistä siten, että ne vastaavat nykyistä paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja auttavat valmistamaan ihmisiä liikkuvuuteen kielten oppimisen ja ammattitaidon kehittämisen avulla.

| 5. | kannattaa lainsäädännöllisten ja hallinnollisten esteiden poistamista ja tutkintotodistusten rajatylittävän tunnustamisen edistämistä. |
| --- | --- |

5.

kannattaa lainsäädännöllisten ja hallinnollisten esteiden poistamista ja tutkintotodistusten rajatylittävän tunnustamisen edistämistä.

| 6. | kannattaa Eures-työnvälitysverkostoon perustuvan, liikkuvuutta koskevan täyden palvelun www-sivuston perustamista. |
| --- | --- |

6.

kannattaa Eures-työnvälitysverkostoon perustuvan, liikkuvuutta koskevan täyden palvelun www-sivuston perustamista.

Ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma 2007–2010

| 7. | tukee suunnitelmia parantaa nykyisiä työntekijöiden liikkuvuuteen liittyviä lainsäädäntö- ja hallintokäytänteitä, jotta voidaan varmistaa, ettei vapaan liikkuvuuden oikeuden käyttäminen aiheuta sosiaaliturvan menetystä tai muita suhteettomia riskejä. |
| --- | --- |

7.

tukee suunnitelmia parantaa nykyisiä työntekijöiden liikkuvuuteen liittyviä lainsäädäntö- ja hallintokäytänteitä, jotta voidaan varmistaa, ettei vapaan liikkuvuuden oikeuden käyttäminen aiheuta sosiaaliturvan menetystä tai muita suhteettomia riskejä.

| 8. | tunnustaa tarpeen varmistaa kaikkien viranomaistasojen — paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tason — poliittinen tuki ammatillisen liikkuvuuden tavoitteelle. |
| --- | --- |

8.

tunnustaa tarpeen varmistaa kaikkien viranomaistasojen — paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tason — poliittinen tuki ammatillisen liikkuvuuden tavoitteelle.

| 9. | on yhtä mieltä siitä, että Eures-verkosto on väline, jolla voidaan helpottaa työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta, ja että sitä on vahvistettava. |
| --- | --- |

9.

on yhtä mieltä siitä, että Eures-verkosto on väline, jolla voidaan helpottaa työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta, ja että sitä on vahvistettava.

| 10. | kannattaa komission tavoitetta lisätä suuren yleisön tietoisuutta liikkuvuuden tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat hoitaa erityistehtävää asiaankuuluvan tiedon levittäjänä. |
| --- | --- |

10.

kannattaa komission tavoitetta lisätä suuren yleisön tietoisuutta liikkuvuuden tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat hoitaa erityistehtävää asiaankuuluvan tiedon levittäjänä.

| 11. | suhtautuu myönteisesti ammatillista liikkuvuutta koskevan kumppanuusaloitteen (European Job Mobility Partnership) käynnistämiseen. Aloite kokoaa verkostoksi sidosryhmät, jotka ovat sitoutuneet kehittämään ammatillista liikkuvuutta EU:ssa (toimi 14). Komitea pitää niin ikään myönteisenä, että PROGRESS-ohjelman puitteissa osoitetaan tukea kokeiluhankkeiden rahoittamiseen, hyvien käytänteiden vaihtoon, uusista kehityssuuntauksista saaduista tuloksista tiedottamiseen ja innovatiivisten järjestelyjen käyttöönottoon (toimi 15). |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti ammatillista liikkuvuutta koskevan kumppanuusaloitteen (European Job Mobility Partnership) käynnistämiseen. Aloite kokoaa verkostoksi sidosryhmät, jotka ovat sitoutuneet kehittämään ammatillista liikkuvuutta EU:ssa (toimi 14). Komitea pitää niin ikään myönteisenä, että PROGRESS-ohjelman puitteissa osoitetaan tukea kokeiluhankkeiden rahoittamiseen, hyvien käytänteiden vaihtoon, uusista kehityssuuntauksista saaduista tuloksista tiedottamiseen ja innovatiivisten järjestelyjen käyttöönottoon (toimi 15).

| 12. | kehottaa poistamaan kaikki työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet käsiteltävänä olevan toimintasuunnitelman päättymiseen eli vuoteen 2011 mennessä.






  (i) | Osana kyseisiä toimia on poistettava myös kaikki jäljellä olevat, vuonna 2004 unioniin liittyneiden 10 jäsenvaltion sekä Bulgarian ja Romanian työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat esteet. |
| --- | --- | --- |

12.

kehottaa poistamaan kaikki työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet käsiteltävänä olevan toimintasuunnitelman päättymiseen eli vuoteen 2011 mennessä.

(i)

Osana kyseisiä toimia on poistettava myös kaikki jäljellä olevat, vuonna 2004 unioniin liittyneiden 10 jäsenvaltion sekä Bulgarian ja Romanian työntekijöiden vapaata liikkumista haittaavat esteet.

| (ii) | Unioniin liittyviin uusiin jäsenvaltioihin ei pitäisi soveltaa minkäänlaisia rajoituksia. |
| --- | --- |

(ii)

Unioniin liittyviin uusiin jäsenvaltioihin ei pitäisi soveltaa minkäänlaisia rajoituksia.

| 13. | Jotta strategian onnistuminen voidaan taata siten, että kaikilla, jotka haluavat etsiä työtä jostakin toisesta jäsenvaltiosta, on siihen todellinen mahdollisuus, on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  (i) | Tietoa avoimista työpaikoista muissa jäsenvaltioissa tulisi antaa Euresin ja kansallisten työnvälityspalvelujen välityksellä sekä alue- ja paikallistasolla alue- ja paikallisviranomaisten välityksellä. |
| --- | --- | --- |

13.

Jotta strategian onnistuminen voidaan taata siten, että kaikilla, jotka haluavat etsiä työtä jostakin toisesta jäsenvaltiosta, on siihen todellinen mahdollisuus, on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

(i)

Tietoa avoimista työpaikoista muissa jäsenvaltioissa tulisi antaa Euresin ja kansallisten työnvälityspalvelujen välityksellä sekä alue- ja paikallistasolla alue- ja paikallisviranomaisten välityksellä.

| (ii) | Jäsenvaltioita tulisi kannustaa sisällyttämään maantieteellinen ja työpaikkojen välinen liikkuvuus yhdeksi ensisijaiseksi toimintakohteeksi kansallisiin työllisyyttä ja elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa (toimi 5). |
| --- | --- |

(ii)

Jäsenvaltioita tulisi kannustaa sisällyttämään maantieteellinen ja työpaikkojen välinen liikkuvuus yhdeksi ensisijaiseksi toimintakohteeksi kansallisiin työllisyyttä ja elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa (toimi 5).

| (iii) | Työntekijöille on tiedotettava heidän oikeudestaan hakea työtä toisista jäsenvaltioista ja työnhakuun liittyvistä käytännön seikoista sekä siitä, mitä heidän tulee tehdä turvatakseen sosiaaliturvaoikeutensa kyseisessä prosessissa. |
| --- | --- |

(iii)

Työntekijöille on tiedotettava heidän oikeudestaan hakea työtä toisista jäsenvaltioista ja työnhakuun liittyvistä käytännön seikoista sekä siitä, mitä heidän tulee tehdä turvatakseen sosiaaliturvaoikeutensa kyseisessä prosessissa.

| (iv) | Työnantajat ja etenkin paikallistasolla toimivat pk-yritykset on saatava tietoisiksi mahdollisuudesta palkata työntekijöitä muista jäsenvaltioista sekä siihen liittyvistä mahdollisista eduista. Tällöin on kuitenkin noudatettava tiukasti kaikkia voimassa olevia työoikeus- sekä työmarkkina- ja sosiaaliturvasäännöksiä. |
| --- | --- |

(iv)

Työnantajat ja etenkin paikallistasolla toimivat pk-yritykset on saatava tietoisiksi mahdollisuudesta palkata työntekijöitä muista jäsenvaltioista sekä siihen liittyvistä mahdollisista eduista. Tällöin on kuitenkin noudatettava tiukasti kaikkia voimassa olevia työoikeus- sekä työmarkkina- ja sosiaaliturvasäännöksiä.

| (v) | Kielten oppimista ja monikielisyyden edistämistä on korostettava nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

(v)

Kielten oppimista ja monikielisyyden edistämistä on korostettava nykyistä enemmän.

| (vi) | Tutkintotodistusten ja ammattipätevyyden rajatylittävää tunnustamista olisi laajennettava. |
| --- | --- |

(vi)

Tutkintotodistusten ja ammattipätevyyden rajatylittävää tunnustamista olisi laajennettava.

| (vii) | Työmarkkinaosapuolet on saatava mukaan ammatillisen liikkuvuuden kaikkiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(vii)

Työmarkkinaosapuolet on saatava mukaan ammatillisen liikkuvuuden kaikkiin näkökohtiin.

| (viii) | Eläkeoikeuksien siirtokelpoisuus (toimi 4) ja jäsenvaltioissa ja niiden välillä sovellettavien sosiaaliturvamääräysten joustavoittaminen ovat keskeisen tärkeitä seikkoja. |
| --- | --- |

(viii)

Eläkeoikeuksien siirtokelpoisuus (toimi 4) ja jäsenvaltioissa ja niiden välillä sovellettavien sosiaaliturvamääräysten joustavoittaminen ovat keskeisen tärkeitä seikkoja.

| (ix) | On varmistettava työntekijöiden liikkuvuuteen liittyvien kysymysten parissa toimivien paikallis-, alue- ja valtionhallinnon virkamiesten asianmukainen koulutus, jotta he pystyvät antamaan muussa kuin kotimaassaan työtä etsiville työntekijöille nopeasti oikeaa tietoa sekä auttamaan heitä sosiaaliturvaoikeuksien puolustamisessa pitämällä yhteyttä vastaanottajamaan toimivaltaisiin viranomaisiin. |
| --- | --- |

(ix)

On varmistettava työntekijöiden liikkuvuuteen liittyvien kysymysten parissa toimivien paikallis-, alue- ja valtionhallinnon virkamiesten asianmukainen koulutus, jotta he pystyvät antamaan muussa kuin kotimaassaan työtä etsiville työntekijöille nopeasti oikeaa tietoa sekä auttamaan heitä sosiaaliturvaoikeuksien puolustamisessa pitämällä yhteyttä vastaanottajamaan toimivaltaisiin viranomaisiin.

| 14. | katsoo, että liikkuvuudesta johtuvien jännitteiden ja yhteiskunnallisen epävakauden syntymisen estäminen vastaanottavissa yhteiskunnissa edellyttää seuraavanlaisia toimia:






  (i) | On tuettava Euroopan komissiota sen toimissa ”oikeudenmukaisen liikkuvuuden” käsitteen edistämiseksi. |
| --- | --- | --- |

14.

katsoo, että liikkuvuudesta johtuvien jännitteiden ja yhteiskunnallisen epävakauden syntymisen estäminen vastaanottavissa yhteiskunnissa edellyttää seuraavanlaisia toimia:

(i)

On tuettava Euroopan komissiota sen toimissa ”oikeudenmukaisen liikkuvuuden” käsitteen edistämiseksi.

| (ii) | On varmistettava sekä pimeän työn että sosiaalisen polkumyynnin torjunnan jatkuminen (toimi 6). |
| --- | --- |

(ii)

On varmistettava sekä pimeän työn että sosiaalisen polkumyynnin torjunnan jatkuminen (toimi 6).

| (iii) | On tuettava yleisperiaatetta, jonka mukaan siirtotyöläiset saavat samaa palkkaa ja heitä koskevat samat työolot ja vastaavat työehdot kuin samaa työtä tekevää tai samalla alalla toimivaa vastaanottavan valtion työntekijää. |
| --- | --- |

(iii)

On tuettava yleisperiaatetta, jonka mukaan siirtotyöläiset saavat samaa palkkaa ja heitä koskevat samat työolot ja vastaavat työehdot kuin samaa työtä tekevää tai samalla alalla toimivaa vastaanottavan valtion työntekijää.

| (iv) | On tuettava siirtotyöläisten ja vastaanottavan jäsenvaltion työntekijöiden välistä sosiaalista yhteisvastuuta ja syrjimättömyyttä. |
| --- | --- |

(iv)

On tuettava siirtotyöläisten ja vastaanottavan jäsenvaltion työntekijöiden välistä sosiaalista yhteisvastuuta ja syrjimättömyyttä.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli ammatillisen liikkuvuuden edistämisessä

| 15. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on yhdessä muiden kansallisten ja EU:n virastojen kanssa keskeinen rooli tiedotettaessa muissa jäsenvaltioissa avoinna olevista työpaikoista ja niihin hakemiseen liittyvistä käytännön seikoista. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on yhdessä muiden kansallisten ja EU:n virastojen kanssa keskeinen rooli tiedotettaessa muissa jäsenvaltioissa avoinna olevista työpaikoista ja niihin hakemiseen liittyvistä käytännön seikoista.

| 16. | pitää tarpeellisena varmistaa, että paikalliset työnantajat ja etenkin pk-yritykset ymmärtävät oikeutensa hankkia työntekijöitä koko EU:sta. Kyseisille työnantajille on myös annettava käytännön apua ja neuvoja, mikäli ne haluavat hyödyntää tätä oikeuttaan. |
| --- | --- |

16.

pitää tarpeellisena varmistaa, että paikalliset työnantajat ja etenkin pk-yritykset ymmärtävät oikeutensa hankkia työntekijöitä koko EU:sta. Kyseisille työnantajille on myös annettava käytännön apua ja neuvoja, mikäli ne haluavat hyödyntää tätä oikeuttaan.

| 17. | myöntää, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein pääasiallisia alemman perusasteen ja keskiasteen koulutuksen tarjoajia, ja katsoo, että kyseiseen koulutukseen tulisi sisältyä kieltenopetus, monikielisyyden edistäminen ja kulttuurien tuntemuksen kehittäminen. Ne ovat tarpeellisia taitoja valmennettaessa ihmisiä asumaan ja työskentelemään erilaisissa kulttuureissa. |
| --- | --- |

17.

myöntää, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein pääasiallisia alemman perusasteen ja keskiasteen koulutuksen tarjoajia, ja katsoo, että kyseiseen koulutukseen tulisi sisältyä kieltenopetus, monikielisyyden edistäminen ja kulttuurien tuntemuksen kehittäminen. Ne ovat tarpeellisia taitoja valmennettaessa ihmisiä asumaan ja työskentelemään erilaisissa kulttuureissa.

| 18. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset edistävät ja tarjoavat mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen (usein yhteistyössä muiden tahojen kanssa). |
| --- | --- |

18.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset edistävät ja tarjoavat mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen (usein yhteistyössä muiden tahojen kanssa).

| 19. | kiinnittää huomion siihen seikkaan, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia ja että niitä tulisi kannustaa etsimään työntekijöitä avoimiin työnpaikkoihin kaikkialta EU:n jäsenvaltioista. Komitea suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset lisäävät myös muista jäsenvaltioista tulevien henkilöiden mahdollisuuksia lyhytkestoisiin ja keskipitkiin työsopimuksiin. |
| --- | --- |

19.

kiinnittää huomion siihen seikkaan, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat merkittäviä työnantajia ja että niitä tulisi kannustaa etsimään työntekijöitä avoimiin työnpaikkoihin kaikkialta EU:n jäsenvaltioista. Komitea suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaiset lisäävät myös muista jäsenvaltioista tulevien henkilöiden mahdollisuuksia lyhytkestoisiin ja keskipitkiin työsopimuksiin.

Voidakseen huolehtia näistä tehtävistä ja osallistuakseen yleensäkin ammatillisen liikkuvuuden edistämiseen alue- ja paikallisviranomaisten tulee ottaa huomioon seuraavat näkökohdat:

—   Oikeudellinen ja toimivaltaan liittyvä perusta

| 20. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla laillinen oikeutus ammatilliseen liikkuvuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen ja erityisesti työntekijöiden ja työnantajien tiedottamiseen paikallis- ja aluetasolla. On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n elimet antavat niille tarvittaessa toimivallan hoitaa kyseisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla laillinen oikeutus ammatilliseen liikkuvuuteen liittyvien tehtävien hoitamiseen ja erityisesti työntekijöiden ja työnantajien tiedottamiseen paikallis- ja aluetasolla. On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n elimet antavat niille tarvittaessa toimivallan hoitaa kyseisiä tehtäviä.

—   Resurssit

| 21. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisiin voi kohdistua huomattavia paineita, kun suuri määrä siirtotyöläisiä tulee töihin ja asumaan niiden alueelle, etenkin jos muutos on äkillinen. Tämä koskee erityisesti sosiaali-, opetus-, terveydenhuolto- ja asumispalveluja. Kyseisillä viranomaisilla on tällöin oltava käytössään riittävät voimavarat tilanteesta selviämiseksi. Se on hyödyllistä uusien tulokkaiden kannalta ja pienentää lisäksi mahdollisuuksia jännitteiden syntymiseen siirtotyöläisten ja vastaanottavan yhteisön välillä. AK kannattaa sen vuoksi tilastotietojen hankkimista työmarkkinoiden eri osapuolien tarpeista ja kyseisten tietojen vaihtoa EU:n tasolla, jotta voidaan parantaa työvoiman liikkumisen suunnittelua ja hallintaa. Keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaisten tulee suunnitella keskenään etukäteen, millaisia näiden sosiaalipalvelujen tulee olla, jotta eurooppalaisten siirtotyöläisten virtaa voidaan hallita paremmin. Syy tähän on ensinnäkin se, että Euroopan sisäinen työvoimaperusteinen maahanmuutto lisääntyy merkittävästi tulevaisuudessa. Toiseksi suunnittelun epäonnistuminen ja sen aiheuttama sosiaalisen jännitteen lisääntyminen ja yhteisösuhteiden heikkeneminen haittaavat Euroopan sisäistä muuttoliikettä ja saattavat jopa vaarantaa Euroopan yhtenäisyyden. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisiin voi kohdistua huomattavia paineita, kun suuri määrä siirtotyöläisiä tulee töihin ja asumaan niiden alueelle, etenkin jos muutos on äkillinen. Tämä koskee erityisesti sosiaali-, opetus-, terveydenhuolto- ja asumispalveluja. Kyseisillä viranomaisilla on tällöin oltava käytössään riittävät voimavarat tilanteesta selviämiseksi. Se on hyödyllistä uusien tulokkaiden kannalta ja pienentää lisäksi mahdollisuuksia jännitteiden syntymiseen siirtotyöläisten ja vastaanottavan yhteisön välillä. AK kannattaa sen vuoksi tilastotietojen hankkimista työmarkkinoiden eri osapuolien tarpeista ja kyseisten tietojen vaihtoa EU:n tasolla, jotta voidaan parantaa työvoiman liikkumisen suunnittelua ja hallintaa. Keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaisten tulee suunnitella keskenään etukäteen, millaisia näiden sosiaalipalvelujen tulee olla, jotta eurooppalaisten siirtotyöläisten virtaa voidaan hallita paremmin. Syy tähän on ensinnäkin se, että Euroopan sisäinen työvoimaperusteinen maahanmuutto lisääntyy merkittävästi tulevaisuudessa. Toiseksi suunnittelun epäonnistuminen ja sen aiheuttama sosiaalisen jännitteen lisääntyminen ja yhteisösuhteiden heikkeneminen haittaavat Euroopan sisäistä muuttoliikettä ja saattavat jopa vaarantaa Euroopan yhtenäisyyden.

| 22. | katsoo, että resursseja on varattava myös ammatillisesta liikkuvuudesta tiedottamiseen ja kielten oppimisen laajentamiseen. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että resursseja on varattava myös ammatillisesta liikkuvuudesta tiedottamiseen ja kielten oppimisen laajentamiseen.

—   Hyvien käytänteiden tunnettuus ja saatavuus

| 23. | korostaa AK:n halukkuutta jatkaa aktiivisesti ammatillisen liikkuvuuden edistämistä ja hyvien käytänteiden etsimistä sekä sen varmistamista, että tietoa kyseisistä käytänteistä on laajasti alue- ja paikallisviranomaisten saatavilla. |
| --- | --- |

23.

korostaa AK:n halukkuutta jatkaa aktiivisesti ammatillisen liikkuvuuden edistämistä ja hyvien käytänteiden etsimistä sekä sen varmistamista, että tietoa kyseisistä käytänteistä on laajasti alue- ja paikallisviranomaisten saatavilla.

| 24. | kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia toimimaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden asianomaisten elinten kanssa alan hyvien käytänteiden kehittämiseksi ja niiden tunnetuksi tekemiseksi valtakunnallisella tasolla ja jäsenvaltioiden välillä (toimet 7 ja 15). |
| --- | --- |

24.

kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia toimimaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden asianomaisten elinten kanssa alan hyvien käytänteiden kehittämiseksi ja niiden tunnetuksi tekemiseksi valtakunnallisella tasolla ja jäsenvaltioiden välillä (toimet 7 ja 15).

Eures-verkosto

| 25. | tukee komission pyrkimyksiä kehittää Eures-verkostosta ”keskitetty täyden palvelun väline, jolla helpotetaan työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta” sekä aikomusta vahvistaa verkostoa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti verkosto tulee kuitenkin liittää valtio-, alue- ja paikallistason rakenteisiin. |
| --- | --- |

25.

tukee komission pyrkimyksiä kehittää Eures-verkostosta ”keskitetty täyden palvelun väline, jolla helpotetaan työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta” sekä aikomusta vahvistaa verkostoa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti verkosto tulee kuitenkin liittää valtio-, alue- ja paikallistason rakenteisiin.

| 26. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yksi Eures-verkoston keskeisistä tehtävistä on ”tiedottaa yhtäläisen kohtelun periaatteesta ja työnormien noudattamisesta eurooppalaisilla työmarkkinoilla” (toimi 9). |
| --- | --- |

26.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yksi Eures-verkoston keskeisistä tehtävistä on ”tiedottaa yhtäläisen kohtelun periaatteesta ja työnormien noudattamisesta eurooppalaisilla työmarkkinoilla” (toimi 9).

| 27. | yhtyy käsitykseen, jonka mukaan Euresin tulisi tehostaa palvelujaan vastaamaan työntekijöiden erityisryhmien (pitkäaikaistyöttömät, nuoret työntekijät, ikääntyneet työntekijät, naiset jne.) tarpeita (toimi 10). |
| --- | --- |

27.

yhtyy käsitykseen, jonka mukaan Euresin tulisi tehostaa palvelujaan vastaamaan työntekijöiden erityisryhmien (pitkäaikaistyöttömät, nuoret työntekijät, ikääntyneet työntekijät, naiset jne.) tarpeita (toimi 10).

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/70

---

Alueiden komitean lausunto aiheista ”Medialukutaito ja luova verkkosisältö”

(2008/C 325/12)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia jatkamaan mediakasvatusta koskevan EU:n politiikan kehittämistä (strategiaohjelmat ja edistymisen seuranta), laatimaan medialukutaitoa koskevan suosituksen sekä ottamaan huomioon tämän AK:n lausunnon ja toissijaisuusperiaatteen. Tulevaan Media-ohjelmaan olisi lisättävä erityinen mediakasvatusta koskeva osio. Tähän liittyen tai vaihtoehtoisesti olisi käynnistettävä mediakasvatusta koskevia EU:n rahoittamia kokeiluhankkeita. |
| --- | --- |

—

kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia jatkamaan mediakasvatusta koskevan EU:n politiikan kehittämistä (strategiaohjelmat ja edistymisen seuranta), laatimaan medialukutaitoa koskevan suosituksen sekä ottamaan huomioon tämän AK:n lausunnon ja toissijaisuusperiaatteen. Tulevaan Media-ohjelmaan olisi lisättävä erityinen mediakasvatusta koskeva osio. Tähän liittyen tai vaihtoehtoisesti olisi käynnistettävä mediakasvatusta koskevia EU:n rahoittamia kokeiluhankkeita.

| — | korostaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 26 artiklassa mainittujen raporttien ja niihin liittyvien komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteydessä on arvioitava Euroopan eri alueiden eroja ja edistymistä mediakasvatuksessa sekä levitettävä alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden vastaavien tahojen soveltamia hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 26 artiklassa mainittujen raporttien ja niihin liittyvien komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteydessä on arvioitava Euroopan eri alueiden eroja ja edistymistä mediakasvatuksessa sekä levitettävä alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden vastaavien tahojen soveltamia hyviä käytänteitä.

| — | kehottaa jäsenvaltioiden keskushallinnon viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan mediakasvatusta ja helpottamaan erityisesti kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Komitea kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kehittämään kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, vammaisille sekä syrjäytymisvaarassa oleville yhteiskuntaryhmille suunnattuja mediakasvatusyhteistyöhankkeita viralliseen koulutusjärjestelmään kuuluvassa ja sen ulkopuolella annettavassa opetuksessa. |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioiden keskushallinnon viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan mediakasvatusta ja helpottamaan erityisesti kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Komitea kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kehittämään kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, vammaisille sekä syrjäytymisvaarassa oleville yhteiskuntaryhmille suunnattuja mediakasvatusyhteistyöhankkeita viralliseen koulutusjärjestelmään kuuluvassa ja sen ulkopuolella annettavassa opetuksessa.

| — | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan luovan verkkosisällön avulla keskeisen vastuun kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta edistämällä uusia liiketoimintamalleja luovissa yrityksissä ja tiedotusvälineissä, tuomalla esille mediaorganisaatioiden (yhteis)rahoittamia luovia hankkeita sekä kehittämällä sähköistä hallintoa (eGovernment). |
| --- | --- |

—

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan luovan verkkosisällön avulla keskeisen vastuun kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta edistämällä uusia liiketoimintamalleja luovissa yrityksissä ja tiedotusvälineissä, tuomalla esille mediaorganisaatioiden (yhteis)rahoittamia luovia hankkeita sekä kehittämällä sähköistä hallintoa (eGovernment).

| — | suhtautuu kriittisesti siihen, ettei komissio arvioi nopeasti kehittyvän verkkosisältöalan kulttuurisia ja sosiaalisia vaikutuksia: ehdotettujen suositusten ja luovaa verkkosisältöä käsittelevän sidosryhmien keskustelu- ja yhteistyöfoorumin (Content Online Platform) perustamisen on lisättävä kulttuurista monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

—

suhtautuu kriittisesti siihen, ettei komissio arvioi nopeasti kehittyvän verkkosisältöalan kulttuurisia ja sosiaalisia vaikutuksia: ehdotettujen suositusten ja luovaa verkkosisältöä käsittelevän sidosryhmien keskustelu- ja yhteistyöfoorumin (Content Online Platform) perustamisen on lisättävä kulttuurista monimuotoisuutta.

| Esittelijä | : | Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL, PSE), Heraklionin lääninjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL, PSE), Heraklionin lääninjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Medialukutaito digitaalisessa ympäristössä — Eurooppalainen toimintamalli

KOM(2007) 833 lopullinen

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle luovasta verkkosisällöstä sisämarkkinoilla

KOM(2007) 836 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A.   Medialukutaito (1)

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonantoon medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä, koska komitean tehtävänä on edistää sosiaalista koheesiota aluetasolla, ja sosiaalisen koheesion perusedellytyksenä on digitaalinen yhdentyminen. Komitea on erityisen tyytyväinen tiedonannossa annettavaan mediakasvatuksen yhtenäiseen määritelmään, koska siinä kiinnitetään huomiota myös taitoon ja mahdollisuuksiin käyttää tiedotusvälineitä sekä kykyyn ymmärtää tiedotusvälineiden toimintaa ja arvioida kriittisesti eri mediasisältöjä. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä, koska komitean tehtävänä on edistää sosiaalista koheesiota aluetasolla, ja sosiaalisen koheesion perusedellytyksenä on digitaalinen yhdentyminen. Komitea on erityisen tyytyväinen tiedonannossa annettavaan mediakasvatuksen yhtenäiseen määritelmään, koska siinä kiinnitetään huomiota myös taitoon ja mahdollisuuksiin käyttää tiedotusvälineitä sekä kykyyn ymmärtää tiedotusvälineiden toimintaa ja arvioida kriittisesti eri mediasisältöjä.

| 2. | kannattaa komission tiedonannossaan asettamia tavoitteita ja painopisteitä, ja painottaa erityisesti, että AK:lle mediakasvatus merkitsee seuraavia asioita:






  a) | Tuetaan kansalaisia, erityisesti nuorta sukupolvea, tiedotusvälineiden aktiivisessa ja luovassa käytössä sekä kuluttajina että luovan mediasisällön tuottajina. Kehitetään ja ylläpidetään ikääntyneiden ja työikäisten medialukutaitoa. |
| --- | --- | --- |

2.

kannattaa komission tiedonannossaan asettamia tavoitteita ja painopisteitä, ja painottaa erityisesti, että AK:lle mediakasvatus merkitsee seuraavia asioita:

a)

Tuetaan kansalaisia, erityisesti nuorta sukupolvea, tiedotusvälineiden aktiivisessa ja luovassa käytössä sekä kuluttajina että luovan mediasisällön tuottajina. Kehitetään ja ylläpidetään ikääntyneiden ja työikäisten medialukutaitoa.

| b) | Tuetaan kriittistä asennoitumista kaikkiin tiedotusvälineisiin. |
| --- | --- |

b)

Tuetaan kriittistä asennoitumista kaikkiin tiedotusvälineisiin.

| c) | Edistetään median moniarvoisuutta. |
| --- | --- |

c)

Edistetään median moniarvoisuutta.

| d) | Osallistutaan keskusteluun kaupallisesta viestinnästä sekä yksityiselämän suojeluun liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

d)

Osallistutaan keskusteluun kaupallisesta viestinnästä sekä yksityiselämän suojeluun liittyvistä kysymyksistä.

| e) | Edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista yhteisiin asioihin sekä kiinnitetään huomiota siihen, että tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli Euroopan audiovisuaalialan kulttuuriperinnön, paikallisten ja alueellisten identiteettien, kulttuurienvälisen vuoropuhelun ja demokratian lujittamisessa. |
| --- | --- |

e)

Edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista yhteisiin asioihin sekä kiinnitetään huomiota siihen, että tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli Euroopan audiovisuaalialan kulttuuriperinnön, paikallisten ja alueellisten identiteettien, kulttuurienvälisen vuoropuhelun ja demokratian lujittamisessa.

| f) | Edistetään sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

f)

Edistetään sosiaalista osallisuutta.

| g) | Varmistetaan tasavertaiset mahdollisuudet käyttää uusia viestimiä ja teknologioita, kun otetaan huomioon, että televiestinnällä ja televiestintävälineillä on yhä tärkeämpi rooli lähes kaikilla elämänaloilla. |
| --- | --- |

g)

Varmistetaan tasavertaiset mahdollisuudet käyttää uusia viestimiä ja teknologioita, kun otetaan huomioon, että televiestinnällä ja televiestintävälineillä on yhä tärkeämpi rooli lähes kaikilla elämänaloilla.

| 3. | viittaa 21. toukokuuta 2008 kokoontuneen neuvoston päätelmiin (2). Tässä yhteydessä komitea:






  — | muistuttaa, että AK on jo vuodesta 2004 alkaen pitänyt mediakasvatuksen edistämistä ensisijaisena tavoitteena, |
| --- | --- | --- |

3.

viittaa 21. toukokuuta 2008 kokoontuneen neuvoston päätelmiin (2). Tässä yhteydessä komitea:

—

muistuttaa, että AK on jo vuodesta 2004 alkaen pitänyt mediakasvatuksen edistämistä ensisijaisena tavoitteena,

| — | antaa tunnustusta neuvoston pyrkimyksille edistää mediakasvatusta, vaikka jäsenvaltioiden soveltamissa käytännöissä ja saavuttamissa tuloksissa on eroja, |
| --- | --- |

—

antaa tunnustusta neuvoston pyrkimyksille edistää mediakasvatusta, vaikka jäsenvaltioiden soveltamissa käytännöissä ja saavuttamissa tuloksissa on eroja,

| — | on neuvoston kanssa samaa mieltä mediakasvatusta koskevan tiedon ja hyvien käytänteiden vaihtamisen tärkeydestä, mutta huomauttaa, että tämä toiminta voidaan yhdistää alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteisiin ja että kyseisillä viranomaisilla voi olla merkittävä rooli tällä alalla, |
| --- | --- |

—

on neuvoston kanssa samaa mieltä mediakasvatusta koskevan tiedon ja hyvien käytänteiden vaihtamisen tärkeydestä, mutta huomauttaa, että tämä toiminta voidaan yhdistää alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteisiin ja että kyseisillä viranomaisilla voi olla merkittävä rooli tällä alalla,

| — | katsoo, että mediakasvatusta voidaan edistää nykyisten sekä uusien aloitteiden puitteissa annettavalla lisärahoituksella. |
| --- | --- |

—

katsoo, että mediakasvatusta voidaan edistää nykyisten sekä uusien aloitteiden puitteissa annettavalla lisärahoituksella.

Mediakasvatuksen edistäminen EU:n tasolla

| 4. | muistuttaa, että AK pyysi jo vuonna 2004 (3) komissiota kiinnittämään erityishuomiota mediakasvatuksen edistämiseen EU:n kaikissa jäsenvaltioissa sekä varmistamaan tiedotuksen vähimmäistaso kussakin jäsenmaassa. Sen vuoksi komitea on tyytyväinen siihen, että nyt käsiteltävänä olevalla tiedonannolla komissio käynnistää mediakasvatusta koskevat yhteisön poliittiset toimet. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että AK pyysi jo vuonna 2004 (3) komissiota kiinnittämään erityishuomiota mediakasvatuksen edistämiseen EU:n kaikissa jäsenvaltioissa sekä varmistamaan tiedotuksen vähimmäistaso kussakin jäsenmaassa. Sen vuoksi komitea on tyytyväinen siihen, että nyt käsiteltävänä olevalla tiedonannolla komissio käynnistää mediakasvatusta koskevat yhteisön poliittiset toimet.

| 5. | kehottaa komissiota jatkamaan mediakasvatusta koskevan politiikkansa kehittämistä (strategiaohjelmat ja edistymisen seuranta) yhteistyössä EU:n kaikkien toimielinten ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa sekä tehostamaan tällä alalla yhteistyötään Unescon ja Euroopan neuvoston kanssa. |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota jatkamaan mediakasvatusta koskevan politiikkansa kehittämistä (strategiaohjelmat ja edistymisen seuranta) yhteistyössä EU:n kaikkien toimielinten ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa sekä tehostamaan tällä alalla yhteistyötään Unescon ja Euroopan neuvoston kanssa.

| 6. | kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia laatimaan medialukutaitoa koskevan suosituksen, kuten komission tiedonannossa mainitaan, sekä ottamaan huomioon tämän AK:n lausunnon, toissijaisuusperiaatteen sekä EU:n alue- ja paikallisviranomaisille mediakasvatusta koskevissa kysymyksissä annetut toimivaltuudet. |
| --- | --- |

6.

kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia laatimaan medialukutaitoa koskevan suosituksen, kuten komission tiedonannossa mainitaan, sekä ottamaan huomioon tämän AK:n lausunnon, toissijaisuusperiaatteen sekä EU:n alue- ja paikallisviranomaisille mediakasvatusta koskevissa kysymyksissä annetut toimivaltuudet.

| 7. | on tyytyväinen siihen, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan uuden direktiivin 26 artiklassa komissio velvoitetaan raportoimaan asiasta. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisten raporttien laatimiseen ja siihen liittyvien komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteydessä on arvioitava Euroopan eri alueiden eroja ja edistymistä mediakasvatuksessa sekä levitettävä alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden vastaavien tahojen soveltamia hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen siihen, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan uuden direktiivin 26 artiklassa komissio velvoitetaan raportoimaan asiasta. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisten raporttien laatimiseen ja siihen liittyvien komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteydessä on arvioitava Euroopan eri alueiden eroja ja edistymistä mediakasvatuksessa sekä levitettävä alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden vastaavien tahojen soveltamia hyviä käytänteitä.

| 8. | kannattaa komission lisätoimenpiteitä paikallis- ja aluetason mediakasvatusohjelmilla saatavan taitotiedon hyödyntämiseksi koko EU:ssa edistämällä parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tähtäävien keskustelufoorumien, tapahtumien ja verkostojen toimintaa. |
| --- | --- |

8.

kannattaa komission lisätoimenpiteitä paikallis- ja aluetason mediakasvatusohjelmilla saatavan taitotiedon hyödyntämiseksi koko EU:ssa edistämällä parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tähtäävien keskustelufoorumien, tapahtumien ja verkostojen toimintaa.

| 9. | kehottaa EU:n toimielimiä lisäämään tulevaan Media-ohjelmaan erityisen mediakasvatusta koskevan osion, koska nykyisessä ohjelmassa asiaan kiinnitetään vain vähän huomiota. Tähän liittyen tai vaihtoehtoisesti komitea kehottaa komissiota käynnistämään mediakasvatusta koskevia EU:n rahoittamia kokeiluhankkeita. |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:n toimielimiä lisäämään tulevaan Media-ohjelmaan erityisen mediakasvatusta koskevan osion, koska nykyisessä ohjelmassa asiaan kiinnitetään vain vähän huomiota. Tähän liittyen tai vaihtoehtoisesti komitea kehottaa komissiota käynnistämään mediakasvatusta koskevia EU:n rahoittamia kokeiluhankkeita.

| 10. | korostaa, että EU:n nykyiset ohjelmat ja aloitteet esimerkiksi verkkoturvallisuuden parantamiseksi tarjoavat erittäin vähän mahdollisuuksia mediakasvatusta koskevien hyvien käytänteiden kehittämiseen ja vaihtamiseen. Komitea kehottaakin kyseisten ohjelmien tarkistuksen yhteydessä yhdenmukaistamaan ne siten, että niissä otetaan huomioon mediakasvatusta koskevat kysymykset. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU:n nykyiset ohjelmat ja aloitteet esimerkiksi verkkoturvallisuuden parantamiseksi tarjoavat erittäin vähän mahdollisuuksia mediakasvatusta koskevien hyvien käytänteiden kehittämiseen ja vaihtamiseen. Komitea kehottaakin kyseisten ohjelmien tarkistuksen yhteydessä yhdenmukaistamaan ne siten, että niissä otetaan huomioon mediakasvatusta koskevat kysymykset.

Mediakasvatuksen edistäminen jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla

| 11. | kehottaa jäsenvaltioiden keskushallinnon viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan mediakasvatusohjelmia ja -aloitteita, joilla pyritään etenkin






  a) | edistämään yhteistyötä kaikkien asianomaisten tahojen, erityisesti audiovisuaalialan (elokuva-ala, televisio, radio, verkkosisällön tarjoajat ja tuottajat), mediajärjestöjen, oppilaitosten, sääntelyviranomaisten, tutkimus- ja kulttuurilaitosten sekä yhteiskunnallisten organisaatioiden kanssa, |
| --- | --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioiden keskushallinnon viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan mediakasvatusohjelmia ja -aloitteita, joilla pyritään etenkin

a)

edistämään yhteistyötä kaikkien asianomaisten tahojen, erityisesti audiovisuaalialan (elokuva-ala, televisio, radio, verkkosisällön tarjoajat ja tuottajat), mediajärjestöjen, oppilaitosten, sääntelyviranomaisten, tutkimus- ja kulttuurilaitosten sekä yhteiskunnallisten organisaatioiden kanssa,

| b) | varmistamaan mediakasvatuksen edistämiseen tähtäävien palveluiden toiminta, |
| --- | --- |

b)

varmistamaan mediakasvatuksen edistämiseen tähtäävien palveluiden toiminta,

| c) | arvioimaan mediakasvatuksessa paikallis- ja aluetasolla saavutettu edistys. |
| --- | --- |

c)

arvioimaan mediakasvatuksessa paikallis- ja aluetasolla saavutettu edistys.

| d) | järjestämään mediakasvatuskampanjoita ja edistämään Media-ohjelman yhteyspisteiden (Media Desks) sekä mediakasvatukseen keskittyvien aluetason tiedotuspisteiden perustamista. |
| --- | --- |

d)

järjestämään mediakasvatuskampanjoita ja edistämään Media-ohjelman yhteyspisteiden (Media Desks) sekä mediakasvatukseen keskittyvien aluetason tiedotuspisteiden perustamista.

| e) | tarjoamaan kannusteita ja edistämään poliittisia toimia, joilla parannetaan kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia tuottaa ja levittää eurooppalaista mediasisältöä sekä kehittää välineitä, |
| --- | --- |

e)

tarjoamaan kannusteita ja edistämään poliittisia toimia, joilla parannetaan kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia tuottaa ja levittää eurooppalaista mediasisältöä sekä kehittää välineitä,

| f) | osallistumaan jäsenvaltio- ja yhteisötason yhteistyöverkkoihin. |
| --- | --- |

f)

osallistumaan jäsenvaltio- ja yhteisötason yhteistyöverkkoihin.

| 12. | kehottaa paikallisviranomaisia helpottamaan erityisesti kansalaisyhteiskunnan osallistumista, kun otetaan huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen mediakasvatusta koskevaan keskusteluun on nykyään vähäistä. Komitea kannattaa vastaavasti myös jäsenvaltio- ja aluetason sääntelyviranomaisten osallistuminen lisäämistä. |
| --- | --- |

12.

kehottaa paikallisviranomaisia helpottamaan erityisesti kansalaisyhteiskunnan osallistumista, kun otetaan huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen mediakasvatusta koskevaan keskusteluun on nykyään vähäistä. Komitea kannattaa vastaavasti myös jäsenvaltio- ja aluetason sääntelyviranomaisten osallistuminen lisäämistä.

| 13. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio mainitsee selvästi alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen roolin muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolelta tulevien aloitteiden tukemisessa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että useissa tapauksissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat lisäksi vastuussa mediakasvatuksesta virallisen koulutuksen kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

13.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio mainitsee selvästi alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen roolin muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolelta tulevien aloitteiden tukemisessa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että useissa tapauksissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat lisäksi vastuussa mediakasvatuksesta virallisen koulutuksen kaikilla tasoilla.

| 14. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään mediakasvatuskysymykset opettajankoulutukseen, koulujen opetusohjelmiin ja elinikäiseen oppimiseen sekä kehittämään opetusvälineitä ja edistämään oppilaiden ja opiskelijoiden taitoa käyttää multimedioita ja luoda multimediasisältöä. |
| --- | --- |

14.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään mediakasvatuskysymykset opettajankoulutukseen, koulujen opetusohjelmiin ja elinikäiseen oppimiseen sekä kehittämään opetusvälineitä ja edistämään oppilaiden ja opiskelijoiden taitoa käyttää multimedioita ja luoda multimediasisältöä.

| 15. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kehittämään julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien pitkän aikavälin mediakasvatusyhteistyötä viralliseen koulutusjärjestelmään kuuluvassa ja sen ulkopuolella annettavassa opetuksessa (esim. paikallisten tai alueellisten lehtien julkaiseminen lehdistöä ja sähköisiä viestimiä koskevan opetuksen edistämiseksi kouluissa, elokuvafestivaalit ja niihin liittyvät tiedotusvälineiden valistustoimet sekä julkisten televisiokanavien ja ohjelmisto- ja laitteistoyritysten järjestämät mediakasvatuskampanjat). |
| --- | --- |

15.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kehittämään julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien pitkän aikavälin mediakasvatusyhteistyötä viralliseen koulutusjärjestelmään kuuluvassa ja sen ulkopuolella annettavassa opetuksessa (esim. paikallisten tai alueellisten lehtien julkaiseminen lehdistöä ja sähköisiä viestimiä koskevan opetuksen edistämiseksi kouluissa, elokuvafestivaalit ja niihin liittyvät tiedotusvälineiden valistustoimet sekä julkisten televisiokanavien ja ohjelmisto- ja laitteistoyritysten järjestämät mediakasvatuskampanjat).

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään mediakasvatusta panemalla täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä (4) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja vastineoikeudesta suhteessa Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukykyyn (5). |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään mediakasvatusta panemalla täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä (4) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja vastineoikeudesta suhteessa Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukykyyn (5).

Mediakasvatus ja kaupallinen viestintä

| 17. | pitää kiinni näkemyksestä, jonka esitti uudesta audiovisuaalisia mediapalveluja koskevasta direktiivistä antamassaan lausunnossa (6). Kyseisessä lausunnossa komitea pyysi, että tutkitaan mahdollisuus kieltää lastenohjelmien ja uutislähetysten keskeyttäminen mainoksin. Pyyntöä ei kuitenkaan valitettavasti otettu huomioon. Komitea ei kannata komission lähestymistapaa, jonka mukaan mediakasvatuksen edistäminen on mainoskieltoja parempi tapa reagoida asiaan (7). Kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, suunnattua valistusta on varmasti tehostettava, jotta he kykenevät kehittämään järkevän ja kriittisen suhtautumistavan tiedotusvälineisiin. AK on kuitenkin ollut huolissaan lasten kyvystä erottaa ohjelma ja mainokset toisistaan sekä tulkita oikein kaupallisten viestien sisältö. Sen vuoksi komitea kannattaa sitä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus sääntelyyn ja säännösten tiukentamiseen. |
| --- | --- |

17.

pitää kiinni näkemyksestä, jonka esitti uudesta audiovisuaalisia mediapalveluja koskevasta direktiivistä antamassaan lausunnossa (6). Kyseisessä lausunnossa komitea pyysi, että tutkitaan mahdollisuus kieltää lastenohjelmien ja uutislähetysten keskeyttäminen mainoksin. Pyyntöä ei kuitenkaan valitettavasti otettu huomioon. Komitea ei kannata komission lähestymistapaa, jonka mukaan mediakasvatuksen edistäminen on mainoskieltoja parempi tapa reagoida asiaan (7). Kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, suunnattua valistusta on varmasti tehostettava, jotta he kykenevät kehittämään järkevän ja kriittisen suhtautumistavan tiedotusvälineisiin. AK on kuitenkin ollut huolissaan lasten kyvystä erottaa ohjelma ja mainokset toisistaan sekä tulkita oikein kaupallisten viestien sisältö. Sen vuoksi komitea kannattaa sitä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus sääntelyyn ja säännösten tiukentamiseen.

| 18. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kaupalliseen viestintään liittyvien hyvien käytänteiden kehittämiselle ja keskinäiselle jakamiselle on suuri tarve. On myös kehitettävä ja otettava käyttöön käytännesääntöjä ja tarpeen mukaan itse- ja yhteissääntelykehyksiä. Lisäksi kuluttajien oikeuksia on suojeltava sisältöpalvelujen yhteydessä sen varmistamiseksi, että palveluiden laatu täyttää luotettavuutta ja oikeellisuutta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

18.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kaupalliseen viestintään liittyvien hyvien käytänteiden kehittämiselle ja keskinäiselle jakamiselle on suuri tarve. On myös kehitettävä ja otettava käyttöön käytännesääntöjä ja tarpeen mukaan itse- ja yhteissääntelykehyksiä. Lisäksi kuluttajien oikeuksia on suojeltava sisältöpalvelujen yhteydessä sen varmistamiseksi, että palveluiden laatu täyttää luotettavuutta ja oikeellisuutta koskevat vaatimukset.

| 19. | kehottaa luomaan hallinnon kaikilla tasoilla julkisen ja yksityisen sektorin yhdessä rahoittamia mediakasvatusohjelmia. Ohjelmien on kuitenkin oltava sillä tavalla läpinäkyviä, että kaikkien niihin osallistuvien tahojen (erityisesti yksityisen sektorin) saamat edut ovat selvästi ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

19.

kehottaa luomaan hallinnon kaikilla tasoilla julkisen ja yksityisen sektorin yhdessä rahoittamia mediakasvatusohjelmia. Ohjelmien on kuitenkin oltava sillä tavalla läpinäkyviä, että kaikkien niihin osallistuvien tahojen (erityisesti yksityisen sektorin) saamat edut ovat selvästi ymmärrettävissä.

Mediakasvatus, audiovisuaaliset teokset ja verkkosisältö

| 20. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia edistämään jäsenvaltioiden ja EU:n tuella komission tiedonannossa määritettyjen painopisteiden mukaisia toimia. Tällaisia kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, vammaisille sekä syrjäytymisvaarassa oleville yhteiskuntaryhmille suunnattavia toimia ovat muun muassa seuraavat:






  a) | Tehdään Euroopan kulttuuriperintö tutuksi ja lisätään kiinnostusta eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia kohtaan. |
| --- | --- | --- |

20.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia edistämään jäsenvaltioiden ja EU:n tuella komission tiedonannossa määritettyjen painopisteiden mukaisia toimia. Tällaisia kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, vammaisille sekä syrjäytymisvaarassa oleville yhteiskuntaryhmille suunnattavia toimia ovat muun muassa seuraavat:

a)

Tehdään Euroopan kulttuuriperintö tutuksi ja lisätään kiinnostusta eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia kohtaan.

| b) | Tarjotaan kansalaisille mahdollisuus tutustua läheltä audiovisuaalisten palveluiden ja teosten tuotantoon, hankkia luovia taitoja sekä ilmaista ja pohtia kulttuuri-identiteettiään. |
| --- | --- |

b)

Tarjotaan kansalaisille mahdollisuus tutustua läheltä audiovisuaalisten palveluiden ja teosten tuotantoon, hankkia luovia taitoja sekä ilmaista ja pohtia kulttuuri-identiteettiään.

| c) | Autetaan ymmärtämään tekijänoikeuksien merkitys. |
| --- | --- |

c)

Autetaan ymmärtämään tekijänoikeuksien merkitys.

| d) | Parannetaan käyttäjien mahdollisuutta arvioida kriittisesti verkkosisältöjä ja käyttää entistä paremmin hakukoneita. |
| --- | --- |

d)

Parannetaan käyttäjien mahdollisuutta arvioida kriittisesti verkkosisältöjä ja käyttää entistä paremmin hakukoneita.

| e) | Edistetään tietoyhteiskuntaan osallistamista, kuten kyseisestä aiheesta annetussa AK:n lausunnossa (8) korostetaan. |
| --- | --- |

e)

Edistetään tietoyhteiskuntaan osallistamista, kuten kyseisestä aiheesta annetussa AK:n lausunnossa (8) korostetaan.

| 21. | korostaa tarvetta sisällyttää Euroopan audiovisuaalinen perintö jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien koulutus- ja kulttuuripolitiikkaan. Lisäksi on tuettava ja tuotava esille nuoria luovia kykyjä, joiden toimintaan Euroopan audiovisuaalialan tulevaisuus perustuu. AK on jo ottanut asiaan aikaisemmin kantaa suosittelemalla (9), että taloudellista tukea audiovisuaalialan alueellisille ja paikallisille festivaaleille lisätään ja niistä tiedottamista tehostetaan, jotta voidaan tukea ja tehdä tunnetuiksi nuorten eurooppalaisten taiteilijoiden töitä, ja että audiovisuaalialan ammattilaisten koulutusta parannetaan erityisesti tuotantokapasiteetiltaan heikoissa ja/tai kielellisesti tai maantieteellisesti suppea-alaisissa maissa. |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta sisällyttää Euroopan audiovisuaalinen perintö jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien koulutus- ja kulttuuripolitiikkaan. Lisäksi on tuettava ja tuotava esille nuoria luovia kykyjä, joiden toimintaan Euroopan audiovisuaalialan tulevaisuus perustuu. AK on jo ottanut asiaan aikaisemmin kantaa suosittelemalla (9), että taloudellista tukea audiovisuaalialan alueellisille ja paikallisille festivaaleille lisätään ja niistä tiedottamista tehostetaan, jotta voidaan tukea ja tehdä tunnetuiksi nuorten eurooppalaisten taiteilijoiden töitä, ja että audiovisuaalialan ammattilaisten koulutusta parannetaan erityisesti tuotantokapasiteetiltaan heikoissa ja/tai kielellisesti tai maantieteellisesti suppea-alaisissa maissa.

B.   Luova verkkosisältö sisämarkkinoilla (10)

| 22. | on tyytyväinen komission tiedonantoon luovasta verkkosisällöstä sisämarkkinoilla ja yhtyy komission näkemykseen siitä, että luovien sisältöpalvelujen siirto verkkoon on esimerkki huomattavasta muutoksesta, koska digitaaliteknologiat helpottavat audiovisuaalisten teosten luomista sekä mahdollistavat luovan sisällön jakelun rajattomilla audiovisuaalisilla markkinoilla. Samalla ne lisäävät mahdollisuuksia saada luovia sisältöjä käyttöön eri laitteiden, verkkojen ja palveluiden kautta. Kyseinen sisältö kattaa verkossa jaettavan luovan audiovisuaalisen sisällön, kuten elokuvat, televisio-ohjelmat, musiikin, radio-ohjelmat, verkkopelit, verkkojulkaisemisen, verkossa tarjottavan koulutussisällön sekä käyttäjien tuottaman sisällön. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen komission tiedonantoon luovasta verkkosisällöstä sisämarkkinoilla ja yhtyy komission näkemykseen siitä, että luovien sisältöpalvelujen siirto verkkoon on esimerkki huomattavasta muutoksesta, koska digitaaliteknologiat helpottavat audiovisuaalisten teosten luomista sekä mahdollistavat luovan sisällön jakelun rajattomilla audiovisuaalisilla markkinoilla. Samalla ne lisäävät mahdollisuuksia saada luovia sisältöjä käyttöön eri laitteiden, verkkojen ja palveluiden kautta. Kyseinen sisältö kattaa verkossa jaettavan luovan audiovisuaalisen sisällön, kuten elokuvat, televisio-ohjelmat, musiikin, radio-ohjelmat, verkkopelit, verkkojulkaisemisen, verkossa tarjottavan koulutussisällön sekä käyttäjien tuottaman sisällön.

| 23. | korostaa, että on ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin eurooppalaisen luovan verkkosisällön täysimittaiseksi aktivoimiseksi, jotta voidaan vahvistaa laadukkaiden ja innovatiivisten eurooppalaisten teosten tuotantoa, saatavuutta sekä levittämistä, edistää Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta sekä parantaa Euroopan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että on ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin eurooppalaisen luovan verkkosisällön täysimittaiseksi aktivoimiseksi, jotta voidaan vahvistaa laadukkaiden ja innovatiivisten eurooppalaisten teosten tuotantoa, saatavuutta sekä levittämistä, edistää Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta sekä parantaa Euroopan kilpailukykyä.

| 24. | korostaa, että myös alue- ja paikallisviranomaisten on pyrittävä vastamaan nykyisiin haasteisiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden, sisältöä tuottavien ja jakelevien yritysten, verkko-operaattoreiden, oikeudenhaltijoiden, kuluttajien, ja riippumattomien sääntelyviranomaisten lisäksi. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että myös alue- ja paikallisviranomaisten on pyrittävä vastamaan nykyisiin haasteisiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden, sisältöä tuottavien ja jakelevien yritysten, verkko-operaattoreiden, oikeudenhaltijoiden, kuluttajien, ja riippumattomien sääntelyviranomaisten lisäksi.

| 25. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan keskeisen vastuun kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta, uusien liiketoimintamallien edistämisestä paikallisissa luovissa yrityksissä ja tiedotusvälineissä, instituuttien ja organismien (yhteis)rahoittamien luovien mediahankkeiden esille tuomisesta sekä sähköisen hallinnon (eGovernment) kehittämisestä monikanavaisen palveluntarjonnan avulla. |
| --- | --- |

25.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan keskeisen vastuun kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta, uusien liiketoimintamallien edistämisestä paikallisissa luovissa yrityksissä ja tiedotusvälineissä, instituuttien ja organismien (yhteis)rahoittamien luovien mediahankkeiden esille tuomisesta sekä sähköisen hallinnon (eGovernment) kehittämisestä monikanavaisen palveluntarjonnan avulla.

| 26. | kannattaa komission tiedonannossaan tehtyjä kahta perusluonteista ehdotusta: komissio ehdottaa, että a) laaditaan luovaa verkkosisältöä koskeva neuvoston ja Euroopan parlamentin suositus ja että b) perustetaan luovaa verkkosisältöä käsittelevä sidosryhmien keskustelu- ja yhteistyöfoorumi (Content Online Platform) alan kysymyksistä käytävän vuoropuhelun kehittämiseksi. Komitea kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan paikallis- ja aluetason edustuksen. |
| --- | --- |

26.

kannattaa komission tiedonannossaan tehtyjä kahta perusluonteista ehdotusta: komissio ehdottaa, että a) laaditaan luovaa verkkosisältöä koskeva neuvoston ja Euroopan parlamentin suositus ja että b) perustetaan luovaa verkkosisältöä käsittelevä sidosryhmien keskustelu- ja yhteistyöfoorumi (Content Online Platform) alan kysymyksistä käytävän vuoropuhelun kehittämiseksi. Komitea kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan paikallis- ja aluetason edustuksen.

Luova verkkosisältö ja kulttuurinen monimuotoisuus

| 27. | suhtautuu kriittisesti siihen, ettei komissio arvioi nopeasti kehittyvän verkkosisältöalan kulttuurisia ja sosiaalisia vaikutuksia eikä ehdota toimenpiteitä, joita tarvitaan kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että kaikilla on mahdollisuudet hyötyä tieto- ja viestintäteknologian tuomista eduista. Kuten AK toteaa aiheesta ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (11) antamassaan lausunnossa, komitean mielestä uusia palveluita ja digitaalisia tiedotusvälineitä koskevaa politiikkaa ja niiden luovaa sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niitä on kehitettävä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden mukaan. Näin ollen innovatiivisen ja luovan verkkosisällön on edistettävä sosiaalista koheesiota ja osallisuutta varsinkin tiettyjen syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien keskuudessa (naiset, nuoret, vammaiset). |
| --- | --- |

27.

suhtautuu kriittisesti siihen, ettei komissio arvioi nopeasti kehittyvän verkkosisältöalan kulttuurisia ja sosiaalisia vaikutuksia eikä ehdota toimenpiteitä, joita tarvitaan kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että kaikilla on mahdollisuudet hyötyä tieto- ja viestintäteknologian tuomista eduista. Kuten AK toteaa aiheesta ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (11) antamassaan lausunnossa, komitean mielestä uusia palveluita ja digitaalisia tiedotusvälineitä koskevaa politiikkaa ja niiden luovaa sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niitä on kehitettävä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden mukaan. Näin ollen innovatiivisen ja luovan verkkosisällön on edistettävä sosiaalista koheesiota ja osallisuutta varsinkin tiettyjen syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien keskuudessa (naiset, nuoret, vammaiset).

| 28. | toteaa, että luovaa verkkosisältöä koskevassa politiikassa ja lainsäädännössä on löydettävä tasapaino niiden merkitysten välillä, jotka verkkosisällöllä on yhtäältä kulttuurisena ja toisaalta kaupallisena hyödykkeenä. Kulttuurialan, audiovisuaalisista mediapalveluiden ja tieto- ja viestintätekniikan lisääntyvän keskinäisen vuorovaikutuksen vuoksi on välttämätöntä alkaa soveltaa yhdenmukaista politiikkaa alan teollisuuteen, luoviin yrityksiin ja verkkosisältöön. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että luovaa verkkosisältöä koskevassa politiikassa ja lainsäädännössä on löydettävä tasapaino niiden merkitysten välillä, jotka verkkosisällöllä on yhtäältä kulttuurisena ja toisaalta kaupallisena hyödykkeenä. Kulttuurialan, audiovisuaalisista mediapalveluiden ja tieto- ja viestintätekniikan lisääntyvän keskinäisen vuorovaikutuksen vuoksi on välttämätöntä alkaa soveltaa yhdenmukaista politiikkaa alan teollisuuteen, luoviin yrityksiin ja verkkosisältöön.

| 29. | kehottaa komissiota sisällyttämään verkkosisältöä koskeviin puitteisiin myös kulttuurisen monimuotoisuuden. Sen vuoksi on harkittava seuraavia toimia:






  a) | Laajennetaan ehdotetun, luovaa verkkosisältöä koskevan neuvoston ja Euroopan parlamentin suosituksen soveltamisalaa ja luovaa verkkosisältöä käsittelevän keskustelufoorumin toimialaa siten että niihin sisältyy myös kulttuurinen monimuotoisuus. |
| --- | --- | --- |

29.

kehottaa komissiota sisällyttämään verkkosisältöä koskeviin puitteisiin myös kulttuurisen monimuotoisuuden. Sen vuoksi on harkittava seuraavia toimia:

a)

Laajennetaan ehdotetun, luovaa verkkosisältöä koskevan neuvoston ja Euroopan parlamentin suosituksen soveltamisalaa ja luovaa verkkosisältöä käsittelevän keskustelufoorumin toimialaa siten että niihin sisältyy myös kulttuurinen monimuotoisuus.

| b) | Pohditaan, millä tavalla EU aikoo tässä yhteydessä soveltaa Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. Kulttuuria koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa AK kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toissijaisuusperiaatetta vaarantamatta toimiin kyseisen maailmanlaajuisen sopimuksen soveltamiseksi (12). |
| --- | --- |

b)

Pohditaan, millä tavalla EU aikoo tässä yhteydessä soveltaa Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. Kulttuuria koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa AK kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toissijaisuusperiaatetta vaarantamatta toimiin kyseisen maailmanlaajuisen sopimuksen soveltamiseksi (12).

| c) | Pohditaan, millä tavalla EU soveltaa velvoitetta ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muilla politiikanaloilla (EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

c)

Pohditaan, millä tavalla EU soveltaa velvoitetta ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muilla politiikanaloilla (EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohta).

| d) | Edistetään jäsenvaltioiden tiedonvaihtoa ja alalla sovellettavien parhaiden käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

d)

Edistetään jäsenvaltioiden tiedonvaihtoa ja alalla sovellettavien parhaiden käytäntöjen vaihtoa.

| 30. | pyrkii varmistamaan kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuuri-identiteetin moniarvoisessa eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja tulevassa digitaalisessa maailmassa. Sen vuoksi AK toistaa seuraavat aikaisemmin tekemänsä ehdotukset (13):






  a) | Varmistetaan sisällöntarjonta ja keskustelun käyminen kaikilla kielillä, kun otetaan huomioon yhden kielen lisääntyvä käyttö luovassa verkkoympäristössä. |
| --- | --- | --- |

30.

pyrkii varmistamaan kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuuri-identiteetin moniarvoisessa eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja tulevassa digitaalisessa maailmassa. Sen vuoksi AK toistaa seuraavat aikaisemmin tekemänsä ehdotukset (13):

a)

Varmistetaan sisällöntarjonta ja keskustelun käyminen kaikilla kielillä, kun otetaan huomioon yhden kielen lisääntyvä käyttö luovassa verkkoympäristössä.

| b) | Tuetaan jälkiäänitystä, tekstitystä ja monikielisten kopioiden tekemistä eurooppalaisista audiovisuaaliteoksista. |
| --- | --- |

b)

Tuetaan jälkiäänitystä, tekstitystä ja monikielisten kopioiden tekemistä eurooppalaisista audiovisuaaliteoksista.

| c) | Varmistetaan, että muiden kuin verkossa tarjottavien mediapalvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisten ja riippumattomien teosten tuotantoa ja saatavuutta. |
| --- | --- |

c)

Varmistetaan, että muiden kuin verkossa tarjottavien mediapalvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisten ja riippumattomien teosten tuotantoa ja saatavuutta.

| d) | Sovelletaan myönteistä erityiskohtelua yhteisön toimiin niiden maiden tukemiseksi, joilla on muita huonommat mahdollisuudet tuottaa luovaa verkkosisältöä ja/tai jotka ovat kielellisesti tai maantieteellisesti suppea-alaisia. |
| --- | --- |

d)

Sovelletaan myönteistä erityiskohtelua yhteisön toimiin niiden maiden tukemiseksi, joilla on muita huonommat mahdollisuudet tuottaa luovaa verkkosisältöä ja/tai jotka ovat kielellisesti tai maantieteellisesti suppea-alaisia.

| e) | Otetaan huomioon eri kielialueilla asuvien käyttäjien tarpeet luomalla digitaalisia kirjastoja. Näiden kirjastojen digitaalisen aineiston tulee olla käytettävissä yli kansallisten rajojen käyttöoikeuksien estämättä. |
| --- | --- |

e)

Otetaan huomioon eri kielialueilla asuvien käyttäjien tarpeet luomalla digitaalisia kirjastoja. Näiden kirjastojen digitaalisen aineiston tulee olla käytettävissä yli kansallisten rajojen käyttöoikeuksien estämättä.

Erityistoimet

| 31. | yhtyy komission huoleen orpojen teosten käytöstä ja sekä siitä, että useat taiteilijat epäröivät edelleen luovuttaa teoksia, joihin heillä on oikeus, jaettaviksi verkossa, koska oikeudenhaltijat pelkäävät menettävänsä teosten hallinnan laittoman kopioinnin seurauksena. Tämä estää uusien markkinoiden luomista eurooppalaisille luoville teoksille ja heikentää kulttuurista monimuotoisuutta. Komitea vetoaa sen vuoksi jäsenvaltioihin ja alue- ja paikallisviranomaisiin, jotta ne helpottaisivat sidosryhmien vuoropuhelua asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi sopimusehtojen määrittelyyn oikeudenhaltijoiden ja sisältöä verkossa jakavien tahojen välillä ja jotta ne vahvistaisivat sitoutumistaan vuonna 2006 tehdyn elokuvien verkkojakelua koskevan eurooppalaisen peruskirjan (European Film Online Charter) täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

31.

yhtyy komission huoleen orpojen teosten käytöstä ja sekä siitä, että useat taiteilijat epäröivät edelleen luovuttaa teoksia, joihin heillä on oikeus, jaettaviksi verkossa, koska oikeudenhaltijat pelkäävät menettävänsä teosten hallinnan laittoman kopioinnin seurauksena. Tämä estää uusien markkinoiden luomista eurooppalaisille luoville teoksille ja heikentää kulttuurista monimuotoisuutta. Komitea vetoaa sen vuoksi jäsenvaltioihin ja alue- ja paikallisviranomaisiin, jotta ne helpottaisivat sidosryhmien vuoropuhelua asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi sopimusehtojen määrittelyyn oikeudenhaltijoiden ja sisältöä verkossa jakavien tahojen välillä ja jotta ne vahvistaisivat sitoutumistaan vuonna 2006 tehdyn elokuvien verkkojakelua koskevan eurooppalaisen peruskirjan (European Film Online Charter) täytäntöönpanoon.

| 32. | näkee ristiriidan siinä, että verkkosisällön tarjoajat kykenevät lähestymään yleisöä kansainvälisellä tasolla kun taas tekijänoikeudet on perinteisesti liitetty tiettyyn rajalliseen maantieteelliseen alueeseen. Kulttuuripoliittinen tavoite lisätä eurooppalaisen luovan verkkosisällön vaihtoa ja levittämistä ei myöskään ole sopusoinnussa sen kanssa, että useat oikeudenhaltijat pyrkivät hankkimaan lisenssin teostensa levittämiseen vain rajallisessa määrässä sellaisia jäsenvaltioita, joissa he lisenssin avulla voivat saada taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

32.

näkee ristiriidan siinä, että verkkosisällön tarjoajat kykenevät lähestymään yleisöä kansainvälisellä tasolla kun taas tekijänoikeudet on perinteisesti liitetty tiettyyn rajalliseen maantieteelliseen alueeseen. Kulttuuripoliittinen tavoite lisätä eurooppalaisen luovan verkkosisällön vaihtoa ja levittämistä ei myöskään ole sopusoinnussa sen kanssa, että useat oikeudenhaltijat pyrkivät hankkimaan lisenssin teostensa levittämiseen vain rajallisessa määrässä sellaisia jäsenvaltioita, joissa he lisenssin avulla voivat saada taloudellista hyötyä.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo edelleen täsmentää vaihtoehtoisia ratkaisujaan nykyisten mekanismien parantamiseksi, muun muassa mahdollisuutta entistä laajempaan maantieteelliseen lisensointiin, ennen kuin se käsittelee tätä monimutkaista kysymystä suunnitellussa suositusehdotuksessa. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo edelleen täsmentää vaihtoehtoisia ratkaisujaan nykyisten mekanismien parantamiseksi, muun muassa mahdollisuutta entistä laajempaan maantieteelliseen lisensointiin, ennen kuin se käsittelee tätä monimutkaista kysymystä suunnitellussa suositusehdotuksessa.

| 34. | kiinnittää — samoin kuin aikaisemmassa lausunnossaan (14) — huomiota komission panokseen digitaalisen sisällön oikeuksien hallinnan puitteiden kehittämisessä ja eri osapuolien kutsumisessa yhteisiin keskusteluihin, joissa oikeuksien omistajia kannustetaan sopimaan yhteentoimivuudesta. |
| --- | --- |

34.

kiinnittää — samoin kuin aikaisemmassa lausunnossaan (14) — huomiota komission panokseen digitaalisen sisällön oikeuksien hallinnan puitteiden kehittämisessä ja eri osapuolien kutsumisessa yhteisiin keskusteluihin, joissa oikeuksien omistajia kannustetaan sopimaan yhteentoimivuudesta.

| 35. | katsoo, että vaikka vanhemman eurooppalaisen kulttuuriperinnön tekijänoikeudet ovat jo suurelta osin rauenneet, ja se on siten myös käytettävissä tietoverkoissa, tekijänoikeuksiin uudemman kulttuuriperinnön osalta tehtävät uudistukset ovat erittäin tarpeellisia (15). |
| --- | --- |

35.

katsoo, että vaikka vanhemman eurooppalaisen kulttuuriperinnön tekijänoikeudet ovat jo suurelta osin rauenneet, ja se on siten myös käytettävissä tietoverkoissa, tekijänoikeuksiin uudemman kulttuuriperinnön osalta tehtävät uudistukset ovat erittäin tarpeellisia (15).

| 36. | kannattaa komission ehdotusta, että luodaan yhteistyömenettelyjä tai käytännesääntöjä verkko-operaattoreiden ja palveluntarjoajien, sisällöntuottajien, oikeudenhaltijoiden sekä erityisesti kuluttajien kesken, jotta varmistettaisiin kuluttajaystävälliset toimenpiteet tekijänoikeussuojattujen teosten riittäväksi suojelemiseksi, tekijänoikeuksien kunnioittamiseksi sekä piratismin ja luvattoman kopioinnin torjumiseksi. |
| --- | --- |

36.

kannattaa komission ehdotusta, että luodaan yhteistyömenettelyjä tai käytännesääntöjä verkko-operaattoreiden ja palveluntarjoajien, sisällöntuottajien, oikeudenhaltijoiden sekä erityisesti kuluttajien kesken, jotta varmistettaisiin kuluttajaystävälliset toimenpiteet tekijänoikeussuojattujen teosten riittäväksi suojelemiseksi, tekijänoikeuksien kunnioittamiseksi sekä piratismin ja luvattoman kopioinnin torjumiseksi.

| 37. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan virallisia ja epävirallisia valistustoimia tietoisuuden lisäämiseksi tekijänoikeuksien merkityksestä luovan sisällön saatavuudelle. |
| --- | --- |

37.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan virallisia ja epävirallisia valistustoimia tietoisuuden lisäämiseksi tekijänoikeuksien merkityksestä luovan sisällön saatavuudelle.

| 38. | ehdottaa EU:n toimielimille, että Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden 2009 puitteissa suunnitellaan alue- ja paikallistason toimia tiedon ja ymmärryksen lisäämiseksi luovan verkkosisällön saatavuudesta, tekijänoikeuksien kunnioittamisesta sekä piratismin torjunnasta. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa EU:n toimielimille, että Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden 2009 puitteissa suunnitellaan alue- ja paikallistason toimia tiedon ja ymmärryksen lisäämiseksi luovan verkkosisällön saatavuudesta, tekijänoikeuksien kunnioittamisesta sekä piratismin torjunnasta.

| 39. | katsoo, että toimenpiteiden, joihin EU:n toimielimet ryhtyvät luovan verkkosisällön tuottamisen ja saatavuuden tukemiseksi ja edistämiseksi, on liityttävä mediakasvatusta koskeviin vastaaviin aloitteisiin. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että toimenpiteiden, joihin EU:n toimielimet ryhtyvät luovan verkkosisällön tuottamisen ja saatavuuden tukemiseksi ja edistämiseksi, on liityttävä mediakasvatusta koskeviin vastaaviin aloitteisiin.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kansalaisten ja alan toimijoiden kanssa käymiensä laajojen keskustelujen perusteella esittelijä katsoo, että englanninkielisestä termistä literacy (luku- ja kirjoitustaito) käytettävä kreikankielinen käännös grammatismos on huonosti valittu, koska se ei ilmaise kansalaille ymmärrettävällä tavalla tarkasteltavana olevan käsitteen sisältöä. Esittelijä ehdottaakin, että lausunnon tekstissä käytetään kyseisen termin sijasta ilmausta ”
  agogi
  (tai
  pedia
  ) os pros ta mesa epikinonias” (eli medialukutaidon sijaan ilmausta ”mediakoulutus” tai ”mediakasvatus”).

1

literacy

grammatismos

agogi

pedia

os pros ta mesa epikinonias

lukutaidon

koulutus

kasvatus

(2)  Neuvoston päätelmät medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä — Koulutus-, nuoriso- ja kulttuurineuvoston 2868. istunto, Bryssel 21. toukokuuta 2008.

2

(3)  CdR 67/2004 fin.

3

(4)  Suositus N:o 2005/865/EY.

4

(5)  Suositus N:o 2006/952/EY.

5

(6)  CdR 106/2006 fin.

6

(7)  Ks. komission jäsenen Vivianne Redingin lausunto sekä komission lehdistötiedote IP/07/1970.

7

(8)  CdR 5/2008 fin.

8

(9)  CdR 303/2004 fin.

9

(10)  Kansalaisten ja alan toimijoiden kanssa käymiensä laajojen keskustelujen perusteella esittelijä katsoo, että englanninkielisestä termistä online käytettävä kreikankielinen käännös epigrammiko (epigrammaattinen) on huonosti valittu, koska se ei ilmaise kansalaille ymmärrettävällä tavalla tarkasteltavana olevan käsitteen sisältöä. Esittelijä ehdottaakin, että lausunnon kreikankielisessä tekstissä käytetään kyseisen termin sijasta ilmausta diadiktiako (verkko-). (Suom. huom: kyseinen ehdotus ei koske suomenkielistä toisintoa, jossa jo käytetään ilmausta ”verkkosisältö”).

10

online

epigrammiko

diadiktiako

(11)  CdR 252/2005 fin.

11

(12)  CdR 172/2007 fin.

12

(13)  CdR 106/2006 fin, CdR 33/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 303/2004 fin, CdR 67/2004 fin.

13

(14)  CdR 252/2005 fin.

14

(15)  CdR 32/2006 fin.

15

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/76

---

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Kansalaisten oikeudet: perusoikeuksien ja Euroopan unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien edistäminen”

(2008/C 325/13)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan merkitystä, sillä se on virstanpylväs perusoikeuksien varmistamiseen tähtäävässä prosessissa sekä keskeinen viitepohja niiden oikeuksien määrittelylle ja tulkinnalle, joita EU:n tulee kunnioittaa. Komitea korostaa perusoikeuskirjan erityistehtävää välineenä, joka on kaikkien henkilöiden käytettävissä. |
| --- | --- |

—

korostaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan merkitystä, sillä se on virstanpylväs perusoikeuksien varmistamiseen tähtäävässä prosessissa sekä keskeinen viitepohja niiden oikeuksien määrittelylle ja tulkinnalle, joita EU:n tulee kunnioittaa. Komitea korostaa perusoikeuskirjan erityistehtävää välineenä, joka on kaikkien henkilöiden käytettävissä.

| — | korostaa, että kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien harjoittamiseen liittyy myös erityisten velvollisuuksien noudattaminen suhteessa kyseessä olevaan alueyhteisöön. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien harjoittamiseen liittyy myös erityisten velvollisuuksien noudattaminen suhteessa kyseessä olevaan alueyhteisöön.

| — | korostaa kaikkien hallintotasojen vastuuta pyrittäessä luomaan perusoikeuksien kulttuuria lisäämällä kansalaisten tietoisuutta oikeuksistaan. Komitea toistaa tämän vuoksi, että kansalaisten oikeuksia on edistettävä yhteisin toimin, joiden on oltava kiinteä osa Euroopan komission tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa. Komitea katsoo, että tätä varten on varattava erityisiä varoja ja toteutettava toimia, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat konkreettisesti. |
| --- | --- |

—

korostaa kaikkien hallintotasojen vastuuta pyrittäessä luomaan perusoikeuksien kulttuuria lisäämällä kansalaisten tietoisuutta oikeuksistaan. Komitea toistaa tämän vuoksi, että kansalaisten oikeuksia on edistettävä yhteisin toimin, joiden on oltava kiinteä osa Euroopan komission tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa. Komitea katsoo, että tätä varten on varattava erityisiä varoja ja toteutettava toimia, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat konkreettisesti.

| — | aikoo kehittää yhteistyötä Reggio Emiliassa syyskuussa 2008 järjestetyssä seminaarissa vahvistetun nykyisen hedelmällisen perusoikeuksia koskevan toimielinten yhteistyön pohjalta sekä harkitsee vakavasti komission ehdotusta yhdessä järjestettävästä vuosittaisesta tapahtumasta, jossa painotettaisiin kansalaisiin keskittyvää lähestymistapaa perusoikeuksien alalla ja tehtäisiin vertailuanalyyseja eri hallintotasoilla. |
| --- | --- |

—

aikoo kehittää yhteistyötä Reggio Emiliassa syyskuussa 2008 järjestetyssä seminaarissa vahvistetun nykyisen hedelmällisen perusoikeuksia koskevan toimielinten yhteistyön pohjalta sekä harkitsee vakavasti komission ehdotusta yhdessä järjestettävästä vuosittaisesta tapahtumasta, jossa painotettaisiin kansalaisiin keskittyvää lähestymistapaa perusoikeuksien alalla ja tehtäisiin vertailuanalyyseja eri hallintotasoilla.

| — | toistaa pyynnön, jonka mukaan alue- ja paikallisyhteisöjen edustajan tulisi kuulua perusoikeusviraston hallintoneuvostoon. |
| --- | --- |

—

toistaa pyynnön, jonka mukaan alue- ja paikallisyhteisöjen edustajan tulisi kuulua perusoikeusviraston hallintoneuvostoon.

| — | kehottaa komissiota kutsumaan alueiden komitean puheenjohtajan osallistumaan säännöllisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevän komission jäsenten ryhmän työhön. Ryhmä laatii poliittiset suuntaviivat ja valvoo asiaa koskevien aloitteiden yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota kutsumaan alueiden komitean puheenjohtajan osallistumaan säännöllisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevän komission jäsenten ryhmän työhön. Ryhmä laatii poliittiset suuntaviivat ja valvoo asiaa koskevien aloitteiden yhtenäisyyttä.

| Esittelijä | : | Sonia MASINI (IT, PSE), Reggio Emilian maakunnanvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Sonia MASINI (IT, PSE), Reggio Emilian maakunnanvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Komission kertomus — Viides kertomus unionin kansalaisuudesta

(1. toukokuuta 2004 — 30. kesäkuuta 2007)

KOM(2008) 85 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | muistuttaa, että sopimuksessa Euroopan unionista tunnustetaan, että unioni perustuu vapauden, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä yksilönoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen. Ne ovat osa jäsenvaltioiden yhteistä valtiosääntöperinnettä ja ne vahvistetaan Roomassa 4. marraskuuta 1950 allekirjoitetussa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että sopimuksessa Euroopan unionista tunnustetaan, että unioni perustuu vapauden, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä yksilönoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen. Ne ovat osa jäsenvaltioiden yhteistä valtiosääntöperinnettä ja ne vahvistetaan Roomassa 4. marraskuuta 1950 allekirjoitetussa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa.

| 2. | korostaa sitä merkitystä, jonka parlamentin, neuvoston ja komission Nizzassa 7. joulukuuta 2000 esittämä Euroopan unionin perusoikeuskirja on tähän mennessä saanut. Perusoikeuskirjassa vahvistetaan suojattujen oikeuksien merkitys ja painoarvo näkyvästi. Vaikka perusoikeuskirja ei tähän mennessä ole ollut oikeudellisesti sitova, se on virstanpylväs perusoikeuksien varmistamiseen tähtäävässä prosessissa sekä keskeinen viitepohja niiden oikeuksien määrittelylle ja tulkinnalle, joita EU:n tulee kunnioittaa. |
| --- | --- |

2.

korostaa sitä merkitystä, jonka parlamentin, neuvoston ja komission Nizzassa 7. joulukuuta 2000 esittämä Euroopan unionin perusoikeuskirja on tähän mennessä saanut. Perusoikeuskirjassa vahvistetaan suojattujen oikeuksien merkitys ja painoarvo näkyvästi. Vaikka perusoikeuskirja ei tähän mennessä ole ollut oikeudellisesti sitova, se on virstanpylväs perusoikeuksien varmistamiseen tähtäävässä prosessissa sekä keskeinen viitepohja niiden oikeuksien määrittelylle ja tulkinnalle, joita EU:n tulee kunnioittaa.

| 3. | painottaa perusoikeuskirjan erityismerkitystä ihmisoikeusvälineiden yhteydessä, sillä siinä kootaan yhteen yhtäältä yksilöiden yleismaailmalliset oikeudet (eli kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet), jotka perustuvat yksilöiden oikeuksien ja koskemattomuuden historialliseen kehitykseen Euroopassa, ja toisaalta taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, jotka perustuvat sosiaalisen markkinatalouden toteuttamisesta Euroopassa saatuihin kokemuksiin. Lisäksi se sisältää eräitä uusia määräyksiä, kuten ikääntyneiden ja vammaisten oikeudet, jotka liittyvät eurooppalaisen hyvinvointiyhteiskunnan malliin. |
| --- | --- |

3.

painottaa perusoikeuskirjan erityismerkitystä ihmisoikeusvälineiden yhteydessä, sillä siinä kootaan yhteen yhtäältä yksilöiden yleismaailmalliset oikeudet (eli kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet), jotka perustuvat yksilöiden oikeuksien ja koskemattomuuden historialliseen kehitykseen Euroopassa, ja toisaalta taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, jotka perustuvat sosiaalisen markkinatalouden toteuttamisesta Euroopassa saatuihin kokemuksiin. Lisäksi se sisältää eräitä uusia määräyksiä, kuten ikääntyneiden ja vammaisten oikeudet, jotka liittyvät eurooppalaisen hyvinvointiyhteiskunnan malliin.

| 4. | korostaa perusoikeuskirjan erityistehtävää välineenä, joka on kaikkien henkilöiden käytettävissä. |
| --- | --- |

4.

korostaa perusoikeuskirjan erityistehtävää välineenä, joka on kaikkien henkilöiden käytettävissä.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että kun Lissabonin sopimus tulee voimaan 12. joulukuuta 2007 hyväksytyssä muutetussa muodossa, perusoikeuskirjasta tulee oikeudellisesti sitova. Komitea tuo etenkin esiin, että perusoikeuskirja saa saman oikeudellisen aseman kuin EU:n perussopimukset, jotka muodostavat, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, unionin ”perustuslain”. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen siihen, että kun Lissabonin sopimus tulee voimaan 12. joulukuuta 2007 hyväksytyssä muutetussa muodossa, perusoikeuskirjasta tulee oikeudellisesti sitova. Komitea tuo etenkin esiin, että perusoikeuskirja saa saman oikeudellisen aseman kuin EU:n perussopimukset, jotka muodostavat, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, unionin ”perustuslain”.

| 6. | toteaa, että vaikka kansalaisuuteen liittyvät oikeudet ovat tärkeä saavutus, niiden toteuttamisessa on vielä vaikeuksia (komission viides kertomus unionin kansalaisuudesta). Monilla väestönosilla on tunne, että EU:n toimielimet ovat etäisiä. Tätä on torjuttava, ja siihen on löydettävä ratkaisu. Komitea korostaa, että alueet ja paikallisyhteisöt voivat toimia toimielinten ja kansalaisten välisenä yhdyssiteenä myös tässä asiassa. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että vaikka kansalaisuuteen liittyvät oikeudet ovat tärkeä saavutus, niiden toteuttamisessa on vielä vaikeuksia (komission viides kertomus unionin kansalaisuudesta). Monilla väestönosilla on tunne, että EU:n toimielimet ovat etäisiä. Tätä on torjuttava, ja siihen on löydettävä ratkaisu. Komitea korostaa, että alueet ja paikallisyhteisöt voivat toimia toimielinten ja kansalaisten välisenä yhdyssiteenä myös tässä asiassa.

| 7. | tähdentää, että perusoikeuskirjaa on tuotava esille uudella tavalla, sillä se on saamassa oikeudellisesti sitovan aseman. Etenkin koulutusalalla voitaisiin antaa eurooppalaisen kansalaistaidon opetusta. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia myös tiedottamisessa sekä vaihdettaessa kokemuksia ja suunnitelmiin liittyviä ajatuksia. |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että perusoikeuskirjaa on tuotava esille uudella tavalla, sillä se on saamassa oikeudellisesti sitovan aseman. Etenkin koulutusalalla voitaisiin antaa eurooppalaisen kansalaistaidon opetusta. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolia myös tiedottamisessa sekä vaihdettaessa kokemuksia ja suunnitelmiin liittyviä ajatuksia.

| 8. | toteaa, että unioni yhtäältä takaa kaikille sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville henkilöille (unionin kansalaisille, kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille) yleismaailmalliset oikeudet ja toisaalta tunnustaa Euroopan kansalaisten erityisoikeudet, jotka on sidottu erityisesti yhteisöön kuulumiseen. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että unioni yhtäältä takaa kaikille sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville henkilöille (unionin kansalaisille, kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille) yleismaailmalliset oikeudet ja toisaalta tunnustaa Euroopan kansalaisten erityisoikeudet, jotka on sidottu erityisesti yhteisöön kuulumiseen.

| 9. | muistuttaa, että sekä unionin toimielinten ja elinten, alueiden komitea mukaan luettuna, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason viranomaisten on tunnustettava yleismaailmalliset oikeudet ja unionin kansalaisten oikeudet ja sovellettava niitä. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että sekä unionin toimielinten ja elinten, alueiden komitea mukaan luettuna, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason viranomaisten on tunnustettava yleismaailmalliset oikeudet ja unionin kansalaisten oikeudet ja sovellettava niitä.

| 10. | muistuttaa perusoikeuskirjan johdannossa mainitusta periaatteesta, jonka mukaan unionin yhteisiä arvoja on kehitettävä kunnioittaen Euroopan kansojen kulttuurien ja perinteiden monimuotoisuutta sekä jäsenvaltioiden kansallista identiteettiä ja niiden tapaa järjestää hallintonsa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Komitea on tyytyväinen siihen, että johdannossa tuodaan nimenomaan esiin alue- ja paikallistaso sekä lähidemokratia. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa perusoikeuskirjan johdannossa mainitusta periaatteesta, jonka mukaan unionin yhteisiä arvoja on kehitettävä kunnioittaen Euroopan kansojen kulttuurien ja perinteiden monimuotoisuutta sekä jäsenvaltioiden kansallista identiteettiä ja niiden tapaa järjestää hallintonsa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Komitea on tyytyväinen siihen, että johdannossa tuodaan nimenomaan esiin alue- ja paikallistaso sekä lähidemokratia.

| 11. | toteaa, että unionin kansalaisuuteen liittyy perustamissopimuksen mukaan sekä oikeuksia että velvollisuuksia. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että unionin kansalaisuuteen liittyy perustamissopimuksen mukaan sekä oikeuksia että velvollisuuksia.

| 12. | korostaa etenkin unionin kansalaisen velvollisuutta noudattaa unionin ja asuinvaltionsa lainsäädäntöä sekä kunnioittaa toisia kulttuureita. |
| --- | --- |

12.

korostaa etenkin unionin kansalaisen velvollisuutta noudattaa unionin ja asuinvaltionsa lainsäädäntöä sekä kunnioittaa toisia kulttuureita.

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että monet perusoikeuskirjassa vahvistetuista oikeuksista kuuluvat toimivaltaan, joka on useissa Euroopan valtioissa pitkälti hajautettu alue- ja paikallisyhteisöille (esimerkiksi koulutuksen, terveyden- ja ympäristönsuojelun, sosiaalipolitiikan, asuntopolitiikan, paikallisen poliisitoimen ja liikenteen aloilla), tai koskevat yleisiä, kaikille julkisen vallan tasoille kuuluvia kysymyksiä (hyvä hallinto, avoimuus, asiakirjojen saatavuus sekä lasten, iäkkäiden ja vammaisten oikeudet). |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että monet perusoikeuskirjassa vahvistetuista oikeuksista kuuluvat toimivaltaan, joka on useissa Euroopan valtioissa pitkälti hajautettu alue- ja paikallisyhteisöille (esimerkiksi koulutuksen, terveyden- ja ympäristönsuojelun, sosiaalipolitiikan, asuntopolitiikan, paikallisen poliisitoimen ja liikenteen aloilla), tai koskevat yleisiä, kaikille julkisen vallan tasoille kuuluvia kysymyksiä (hyvä hallinto, avoimuus, asiakirjojen saatavuus sekä lasten, iäkkäiden ja vammaisten oikeudet).

| 14. | vahvistaa näin ollen, että perusoikeuksien suoja on varmistettava kaikilla tasoilla, ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti viittasi kyseiseen periaatteeseen Giusto Catanian esittelemässä Euroopan unionin perusoikeustilannetta käsittelevässä mietinnössään. |
| --- | --- |

14.

vahvistaa näin ollen, että perusoikeuksien suoja on varmistettava kaikilla tasoilla, ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti viittasi kyseiseen periaatteeseen Giusto Catanian esittelemässä Euroopan unionin perusoikeustilannetta käsittelevässä mietinnössään.

| 15. | korostaa, että kansalaiset ovat etenkin alue- ja paikallistasolla yhteydessä julkishallintoon ja hyödyntävät hallintorakenteita ja -palveluja. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kansalaiset ovat etenkin alue- ja paikallistasolla yhteydessä julkishallintoon ja hyödyntävät hallintorakenteita ja -palveluja.

| 16. | toteaa, että ihmis- ja kansalaisoikeuksien edistäminen edellyttää aktiivista politiikkaa. Oikeutta voidaan harjoittaa vain, jos puolueettomat olosuhteet sallivat sen. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että ihmis- ja kansalaisoikeuksien edistäminen edellyttää aktiivista politiikkaa. Oikeutta voidaan harjoittaa vain, jos puolueettomat olosuhteet sallivat sen.

| 17. | katsoo, että unionin on tätä silmällä pitäen jatkettava poliittisia toimiaan, joilla pyritään edistämään taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota, ja on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa alueellinen koheesio mainitaan nimenomaan Euroopan unionin tavoitteena. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että unionin on tätä silmällä pitäen jatkettava poliittisia toimiaan, joilla pyritään edistämään taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota, ja on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa alueellinen koheesio mainitaan nimenomaan Euroopan unionin tavoitteena.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksen liitteenä on hyväksytty pöytäkirja yleistä etua koskevista palveluista. Siinä korostetaan, että kansalaisten kannalta on tärkeää tarjota tehokkaat julkiset palvelut, jotka ovat kaikkien saatavilla ja jotka vastaavat mahdollisimman hyvin käyttäjien tarpeita. Pöytäkirjassa painotetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja jätetään kyseisten palvelujen tarjonta, tilaaminen tai järjestäminen pitkälti paikallis- ja alueviranomaisen harkintaan. |
| --- | --- |

18.

panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksen liitteenä on hyväksytty pöytäkirja yleistä etua koskevista palveluista. Siinä korostetaan, että kansalaisten kannalta on tärkeää tarjota tehokkaat julkiset palvelut, jotka ovat kaikkien saatavilla ja jotka vastaavat mahdollisimman hyvin käyttäjien tarpeita. Pöytäkirjassa painotetaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja jätetään kyseisten palvelujen tarjonta, tilaaminen tai järjestäminen pitkälti paikallis- ja alueviranomaisen harkintaan.

| 19. | muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta, ja on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa kulttuurinen ja kielellinen rikkaus mainitaan — luonnollisesti vakiintuneiden demokraattisten sääntöjen yhteydessä — yhtenä unionin tavoitteena. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta, ja on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa kulttuurinen ja kielellinen rikkaus mainitaan — luonnollisesti vakiintuneiden demokraattisten sääntöjen yhteydessä — yhtenä unionin tavoitteena.

| 20. | korostaa, että kansalaisjärjestöillä on alue- ja paikallisviranomaisten luonnollisina kumppaneina keskeinen rooli pyrittäessä toteuttamaan täysimääräisesti yksilöiden oikeudet. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kansalaisjärjestöillä on alue- ja paikallisviranomaisten luonnollisina kumppaneina keskeinen rooli pyrittäessä toteuttamaan täysimääräisesti yksilöiden oikeudet.

| 21. | kiinnittää huomiota siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka kansalaisläheisyytensä vuoksi tuntevat hyvin kansalaisten tarpeet ja toiveet, voivat välittömimmin ja realistisimmin havaita unionin vahvistamien oikeuksien tehokkaan täytäntöönpanon. Komitea korostaakin roolia, joka AK:lla voi olla seurattaessa kyseisten oikeuksien konkreettisia toteuttamisedellytyksiä. Komitea toivoo, että komissio ja Euroopan parlamentti hyödyntävät kyseisiä AK:n mahdollisuuksia ja ottavat säädöksiä antaessaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten tulkinnat asioista. |
| --- | --- |

21.

kiinnittää huomiota siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka kansalaisläheisyytensä vuoksi tuntevat hyvin kansalaisten tarpeet ja toiveet, voivat välittömimmin ja realistisimmin havaita unionin vahvistamien oikeuksien tehokkaan täytäntöönpanon. Komitea korostaakin roolia, joka AK:lla voi olla seurattaessa kyseisten oikeuksien konkreettisia toteuttamisedellytyksiä. Komitea toivoo, että komissio ja Euroopan parlamentti hyödyntävät kyseisiä AK:n mahdollisuuksia ja ottavat säädöksiä antaessaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten tulkinnat asioista.

| 22. | kehottaa komissiota kutsumaan alueiden komitean puheenjohtajan osallistumaan säännöllisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevän komission jäsenten ryhmän työhön. Ryhmä laatii poliittiset suuntaviivat ja valvoo asiaa koskevien aloitteiden yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota kutsumaan alueiden komitean puheenjohtajan osallistumaan säännöllisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevän komission jäsenten ryhmän työhön. Ryhmä laatii poliittiset suuntaviivat ja valvoo asiaa koskevien aloitteiden yhtenäisyyttä.

| 23. | panee merkille, että päätös 2007/252/EY perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 on hyväksytty, ja kehottaa komissiota nivomaan sen vuosia 2014–2020 koskevan ohjelman tarkistusprosessiin. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että päätös 2007/252/EY perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 on hyväksytty, ja kehottaa komissiota nivomaan sen vuosia 2014–2020 koskevan ohjelman tarkistusprosessiin.

Yksilöiden yleismaailmalliset oikeudet

| 24. | vahvistaa, että kaikissa unionin toimissa keskeisellä sijalla on yksilön perusoikeuksien noudattamisen periaate. Kyseiset oikeudet perustuvat jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen antamaan ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen sekä muihin (etenkin Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa tehtyihin) kansainvälisiin yleissopimuksiin, jotka unionin jäsenvaltiot ovat ratifioineet. |
| --- | --- |

24.

vahvistaa, että kaikissa unionin toimissa keskeisellä sijalla on yksilön perusoikeuksien noudattamisen periaate. Kyseiset oikeudet perustuvat jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen antamaan ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen sekä muihin (etenkin Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa tehtyihin) kansainvälisiin yleissopimuksiin, jotka unionin jäsenvaltiot ovat ratifioineet.

| 25. | toteaa, että etenkin perusoikeuskirjaan pohjautuva eurooppalainen malli perusoikeuksien suojaamiseksi on edistyneimpiä malleja, sillä se kattaa kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet. Se perustuu myös omaan sääntö- ja arvojärjestelmään, jossa yleismaailmallisten oikeuksien yhteydessä kunnioitetaan eri kulttuurien, uskontojen ja vakaumusten monimuotoisuutta ja niiden välistä keskustelua Euroopan demokraattisissa järjestelmissä määriteltyjen sääntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että etenkin perusoikeuskirjaan pohjautuva eurooppalainen malli perusoikeuksien suojaamiseksi on edistyneimpiä malleja, sillä se kattaa kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet. Se perustuu myös omaan sääntö- ja arvojärjestelmään, jossa yleismaailmallisten oikeuksien yhteydessä kunnioitetaan eri kulttuurien, uskontojen ja vakaumusten monimuotoisuutta ja niiden välistä keskustelua Euroopan demokraattisissa järjestelmissä määriteltyjen sääntöjen puitteissa.

| 26. | korostaa mahdollisia konflikteja, joita saattaa syntyä luottamuksellisuutta koskevan yksilön oikeuden noudattamisen sekä muiden perusoikeuksien, kuten turvallisuuden, takaamisen välille, ja kehottaa tarkastelemaan asiaa perusteellisesti. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset sekä niiden avainasema suojeltaessa alueilla ja kunnissa asuvia kansalaisia koskevia ja paikallis- ja alueviranomaisten hallussa olevia tietoja. |
| --- | --- |

26.

korostaa mahdollisia konflikteja, joita saattaa syntyä luottamuksellisuutta koskevan yksilön oikeuden noudattamisen sekä muiden perusoikeuksien, kuten turvallisuuden, takaamisen välille, ja kehottaa tarkastelemaan asiaa perusteellisesti. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset sekä niiden avainasema suojeltaessa alueilla ja kunnissa asuvia kansalaisia koskevia ja paikallis- ja alueviranomaisten hallussa olevia tietoja.

| 27. | vahvistaa, että unionin on edistettävä demokratiaa ja ihmisoikeuksia myös unionin ulkopuolisissa maissa, ja muistuttaa tässä yhteydessä komitean kannasta, jonka se on esittänyt lausunnossaan aiheesta ”Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) — Strategia-asiakirja vuosiksi 2007–2010”, jonka esittelijä oli Heini Utunen Ziv. |
| --- | --- |

27.

vahvistaa, että unionin on edistettävä demokratiaa ja ihmisoikeuksia myös unionin ulkopuolisissa maissa, ja muistuttaa tässä yhteydessä komitean kannasta, jonka se on esittänyt lausunnossaan aiheesta ”Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) — Strategia-asiakirja vuosiksi 2007–2010”, jonka esittelijä oli Heini Utunen Ziv.

| 28. | vahvistaa, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen tähtäävien politiikkojen yhteydessä on kunnioitettava perusoikeuksia ja oikeusvaltiota, ja muistuttaa samalla siitä, että unionin on näin ollen taattava henkilöiden ”turvallisuuden korkea taso”. |
| --- | --- |

28.

vahvistaa, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen tähtäävien politiikkojen yhteydessä on kunnioitettava perusoikeuksia ja oikeusvaltiota, ja muistuttaa samalla siitä, että unionin on näin ollen taattava henkilöiden ”turvallisuuden korkea taso”.

| 29. | on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksen myötä unionin pilarirakenne poistuu ja että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen liittyviin toimiin sovelletaan näin ollen unionin politiikkoja koskevia yleisiä sääntöjä etenkin tuomioistuimen oikeudellisen valvonnan osalta. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksen myötä unionin pilarirakenne poistuu ja että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen liittyviin toimiin sovelletaan näin ollen unionin politiikkoja koskevia yleisiä sääntöjä etenkin tuomioistuimen oikeudellisen valvonnan osalta.

| 30. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimukseen sisältyviin uudistuksiin, joiden myötä vahvistetaan Euroopan parlamentin roolia laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta käsitteleviä politiikkoja sekä tunnustetaan jäsenvaltioiden parlamenttien osallistuminen tässä yhteydessä saatujen tulosten arviointimekanismeihin. |
| --- | --- |

30.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimukseen sisältyviin uudistuksiin, joiden myötä vahvistetaan Euroopan parlamentin roolia laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta käsitteleviä politiikkoja sekä tunnustetaan jäsenvaltioiden parlamenttien osallistuminen tässä yhteydessä saatujen tulosten arviointimekanismeihin.

| 31. | aikoo kehittää yhteistyötä Reggio Emiliassa syyskuussa 2008 järjestetyssä seminaarissa vahvistetun nykyisen hedelmällisen perusoikeuksia koskevan toimielinten yhteistyön pohjalta sekä harkitsee vakavasti komission ehdotusta yhdessä järjestettävästä vuosittaisesta tapahtumasta, jossa painotettaisiin kansalaisiin keskittyvää lähestymistapaa perusoikeuksien alalla ja tehtäisiin vertailuanalyyseja eri hallintotasoilla. |
| --- | --- |

31.

aikoo kehittää yhteistyötä Reggio Emiliassa syyskuussa 2008 järjestetyssä seminaarissa vahvistetun nykyisen hedelmällisen perusoikeuksia koskevan toimielinten yhteistyön pohjalta sekä harkitsee vakavasti komission ehdotusta yhdessä järjestettävästä vuosittaisesta tapahtumasta, jossa painotettaisiin kansalaisiin keskittyvää lähestymistapaa perusoikeuksien alalla ja tehtäisiin vertailuanalyyseja eri hallintotasoilla.

| 32. | on tyytyväinen Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamiseen sekä sen toiminnan käynnistämiseen. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamiseen sekä sen toiminnan käynnistämiseen.

| 33. | vahvistaa alueiden komitean sekä paikallis- ja alueyhteisöjen valmiuden osallistua aktiivisesti perusoikeusviraston toimintaan sekä monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun ja ilmaisee olevansa tyytyväinen jo käynnistettyihin yhteistyömuotoihin. |
| --- | --- |

33.

vahvistaa alueiden komitean sekä paikallis- ja alueyhteisöjen valmiuden osallistua aktiivisesti perusoikeusviraston toimintaan sekä monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun ja ilmaisee olevansa tyytyväinen jo käynnistettyihin yhteistyömuotoihin.

| 34. | toistaa pyynnön, jonka mukaan alue- ja paikallisyhteisöjen edustajan tulisi kuulua perusoikeusviraston hallintoneuvostoon. |
| --- | --- |

34.

toistaa pyynnön, jonka mukaan alue- ja paikallisyhteisöjen edustajan tulisi kuulua perusoikeusviraston hallintoneuvostoon.

| 35. | ilmaisee olevansa valmis tekemään yhteistyötä perusoikeusviraston kanssa sekä koottaessa ja levitettäessä paikallis- ja aluetasolla perusoikeuksien suojelusta ja edistämisestä saatuja hyviä käytänteitä ja erityisen merkittäviä kokemuksia että pyrittäessä välittämään paikallis- ja aluetasolla saatuja keskeisiä tietoja. |
| --- | --- |

35.

ilmaisee olevansa valmis tekemään yhteistyötä perusoikeusviraston kanssa sekä koottaessa ja levitettäessä paikallis- ja aluetasolla perusoikeuksien suojelusta ja edistämisestä saatuja hyviä käytänteitä ja erityisen merkittäviä kokemuksia että pyrittäessä välittämään paikallis- ja aluetasolla saatuja keskeisiä tietoja.

| 36. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat soveltuvimpia edistämään aktiivisesti lasten oikeuksia ja antamaan panoksensa seurattaessa kyseisten oikeuksien nauttimisen todellisia edellytyksiä. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat soveltuvimpia edistämään aktiivisesti lasten oikeuksia ja antamaan panoksensa seurattaessa kyseisten oikeuksien nauttimisen todellisia edellytyksiä.

| 37. | muistuttaa tuoneensa esiin, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa naisten perusoikeuksia sekä sovellettaessa kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa tuoneensa esiin, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa naisten perusoikeuksia sekä sovellettaessa kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta.

| 38. | vahvistaa etenkin maahanmuuttajanaisten kotouttamisen edellyttävän, että unionin lainsäädännössä mainitut yksilön velvollisuudet ja perusoikeudet ovat yhteisiä ja että niitä kunnioitetaan, ja muistuttaa, että vastaanottopolitiikat, jotka perustuvat ihmisten valinnanvapauteen pohjautuvaan kulttuurien monimuotoisuuden tunnustamiseen, ovat tärkeitä (CdR 396/2006). |
| --- | --- |

38.

vahvistaa etenkin maahanmuuttajanaisten kotouttamisen edellyttävän, että unionin lainsäädännössä mainitut yksilön velvollisuudet ja perusoikeudet ovat yhteisiä ja että niitä kunnioitetaan, ja muistuttaa, että vastaanottopolitiikat, jotka perustuvat ihmisten valinnanvapauteen pohjautuvaan kulttuurien monimuotoisuuden tunnustamiseen, ovat tärkeitä (CdR 396/2006).

| 39. | korostaa, että viestimillä on tärkeä rooli tuotaessa esiin ihmis- ja kansalaisoikeusrikkomuksia mutta niiden tulisi tiedottaa myös ihmis- ja kansalaisoikeuksien turvaamista koskevista hyvistä käytänteistä ja erityisen merkittävistä kokemuksista. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että viestimillä on tärkeä rooli tuotaessa esiin ihmis- ja kansalaisoikeusrikkomuksia mutta niiden tulisi tiedottaa myös ihmis- ja kansalaisoikeuksien turvaamista koskevista hyvistä käytänteistä ja erityisen merkittävistä kokemuksista.

Unionin kansalaisuuteen perustuvat oikeudet

| 40. | muistuttaa, että — kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut — unionin kansalaisuus muodostaa nykyään Euroopan yhdentymisen poliittisena subjektina olevan yksilön perusstatuksen. |
| --- | --- |

40.

muistuttaa, että — kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut — unionin kansalaisuus muodostaa nykyään Euroopan yhdentymisen poliittisena subjektina olevan yksilön perusstatuksen.

| 41. | on näin ollen tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksen myötä uuteen sopimukseen Euroopan unionista — tarkemmin sanottuna demokraattisia periaatteita käsitteleviä määräyksiä sisältävään osastoon — sisällytetään unionin kansalaisuutta käsittelevät yleiset määräykset, joissa vahvistetaan periaate, jonka mukaan päätökset on tehtävä mahdollisimman avoimesti ja lähellä kansalaisia (lähidemokratia). |
| --- | --- |

41.

on näin ollen tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksen myötä uuteen sopimukseen Euroopan unionista — tarkemmin sanottuna demokraattisia periaatteita käsitteleviä määräyksiä sisältävään osastoon — sisällytetään unionin kansalaisuutta käsittelevät yleiset määräykset, joissa vahvistetaan periaate, jonka mukaan päätökset on tehtävä mahdollisimman avoimesti ja lähellä kansalaisia (lähidemokratia).

| 42. | pahoittelee kuitenkin sitä, ettei alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia tuoda tässä yhteydessä nimenomaan esiin. |
| --- | --- |

42.

pahoittelee kuitenkin sitä, ettei alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia tuoda tässä yhteydessä nimenomaan esiin.

| 43. | vahvistaa, että liikkumis- ja oleskeluvapaus on Euroopan kansalaisuuteen perustuvista oikeuksista erityisen merkityksellinen myös unionin kansojen keskinäisen tuntemisen edistämistä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

43.

vahvistaa, että liikkumis- ja oleskeluvapaus on Euroopan kansalaisuuteen perustuvista oikeuksista erityisen merkityksellinen myös unionin kansojen keskinäisen tuntemisen edistämistä silmällä pitäen.

| 44. | panee merkille edistysaskeleet kyseisten vapauksien toteuttamisessa sen jälkeen kun direktiivi 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella hyväksyttiin ja kun se tuli voimaan. |
| --- | --- |

44.

panee merkille edistysaskeleet kyseisten vapauksien toteuttamisessa sen jälkeen kun direktiivi 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella hyväksyttiin ja kun se tuli voimaan.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, jotta varmistetaan kansalaisten turvallisuus ja rikosten torjunta. |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, jotta varmistetaan kansalaisten turvallisuus ja rikosten torjunta.

| 46. | painottaa voimakkaasti myös direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta saatujen kokemusten valossa alue- ja paikallisviranomaisten perusluonteista vastuuta hallinnoitaessa Euroopan kansalaisten liikkuvuuteen ja etenkin oleskeluun liittyviä ongelmia. Kyseinen vastuu ulottuu oleskeluun liittyvistä käytännön seikoista ja hallinnollisista muodollisuuksista ennen kaikkea vastaanottopolitiikkaan. |
| --- | --- |

46.

painottaa voimakkaasti myös direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta saatujen kokemusten valossa alue- ja paikallisviranomaisten perusluonteista vastuuta hallinnoitaessa Euroopan kansalaisten liikkuvuuteen ja etenkin oleskeluun liittyviä ongelmia. Kyseinen vastuu ulottuu oleskeluun liittyvistä käytännön seikoista ja hallinnollisista muodollisuuksista ennen kaikkea vastaanottopolitiikkaan.

| 47. | pahoittelee näin ollen sitä, ettei komission viidennessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta painoteta vastaanottoon liittyvää paikallis- ja alueviranomaisten erityisvastuuta. |
| --- | --- |

47.

pahoittelee näin ollen sitä, ettei komission viidennessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta painoteta vastaanottoon liittyvää paikallis- ja alueviranomaisten erityisvastuuta.

| 48. | muistuttaa, että direktiivin 2004/38/EY perusteella unionin kansalaisella — työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla — on oikeus oleskella toisessa jäsenvaltiossa, jollei hän oleskelunsa aikana aiheuta ongelmia vastaanottavan valtion sosiaalihuoltojärjestelmälle tai tarvitse huomattavaa sosiaaliavustusta vastaanottavalta valtiolta ja jos hänellä on kolme kuukautta ylittävän oleskelun aikana itseään ja perheenjäseniään varten riittävät varat sekä sairausvakuutus, joka kattaa kaikki riskit vastaanottavassa valtiossa. |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että direktiivin 2004/38/EY perusteella unionin kansalaisella — työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla — on oikeus oleskella toisessa jäsenvaltiossa, jollei hän oleskelunsa aikana aiheuta ongelmia vastaanottavan valtion sosiaalihuoltojärjestelmälle tai tarvitse huomattavaa sosiaaliavustusta vastaanottavalta valtiolta ja jos hänellä on kolme kuukautta ylittävän oleskelun aikana itseään ja perheenjäseniään varten riittävät varat sekä sairausvakuutus, joka kattaa kaikki riskit vastaanottavassa valtiossa.

| 49. | panee merkille Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan kyseisistä edellytyksistä ja korostaa vaikutusta, joka kyseisellä tulkinnalla tulee olemaan alue- ja paikallisviranomaisten vastuuseen sekä tulkinnasta mahdollisesti aiheutuvaan taloudelliseen taakkaan. |
| --- | --- |

49.

panee merkille Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan kyseisistä edellytyksistä ja korostaa vaikutusta, joka kyseisellä tulkinnalla tulee olemaan alue- ja paikallisviranomaisten vastuuseen sekä tulkinnasta mahdollisesti aiheutuvaan taloudelliseen taakkaan.

| 50. | muistuttaa jäsenvaltioiden viranomaisten oikeudesta ja velvollisuudesta ehkäistä direktiiveissä tunnustettujen oikeuksien väärinkäyttö sekä petokset, kuten valeavioliitto tai -avoliitto tai lainsäädännön vastainen toiminta. |
| --- | --- |

50.

muistuttaa jäsenvaltioiden viranomaisten oikeudesta ja velvollisuudesta ehkäistä direktiiveissä tunnustettujen oikeuksien väärinkäyttö sekä petokset, kuten valeavioliitto tai -avoliitto tai lainsäädännön vastainen toiminta.

| 51. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin edistää direktiivin 2004/38/EY uusien säännösten tunnetuksi tekemistä, esimerkkinä julkaisu ”Direktiivin 2004/38/EY käyttöopas”, ja kehottaa komissiota hyödyntämään alue- ja paikallisyhteisöjen etuoikeutettua asemaa kyseistä tietoa levitettäessä. |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin edistää direktiivin 2004/38/EY uusien säännösten tunnetuksi tekemistä, esimerkkinä julkaisu ”Direktiivin 2004/38/EY käyttöopas”, ja kehottaa komissiota hyödyntämään alue- ja paikallisyhteisöjen etuoikeutettua asemaa kyseistä tietoa levitettäessä.

| 52. | korostaa, että kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien harjoittamiseen liittyy myös erityisten velvollisuuksien noudattaminen suhteessa kyseessä olevaan alueyhteisöön. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien harjoittamiseen liittyy myös erityisten velvollisuuksien noudattaminen suhteessa kyseessä olevaan alueyhteisöön.

| 53. | vahvistaa unionin kansalaisten äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden (myös periaatteellisen) merkityksen asuinjäsenvaltionsa kunnallisvaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa. |
| --- | --- |

53.

vahvistaa unionin kansalaisten äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden (myös periaatteellisen) merkityksen asuinjäsenvaltionsa kunnallisvaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa.

| 54. | korostaa tässä yhteydessä etenkin sitä, että paikalliset poliittiset instituutiot kuvastavat ”eurooppalaisia” äänestäjiä ja että ne ovat näin ollen ensimmäisiä todellisia eurooppalaisia hallintoelimiä. |
| --- | --- |

54.

korostaa tässä yhteydessä etenkin sitä, että paikalliset poliittiset instituutiot kuvastavat ”eurooppalaisia” äänestäjiä ja että ne ovat näin ollen ensimmäisiä todellisia eurooppalaisia hallintoelimiä.

| 55. | on tyytyväinen siihen, että muussa kuin kotijäsenvaltiossaan asuvat unionin kansalaiset äänestävät yhä useammin Euroopan parlamentin vaaleissa, mutta panee huolestuneena merkille, että äänestysaste Euroopan parlamentin vaaleissa on kaiken kaikkiaan vähitellen laskenut. |
| --- | --- |

55.

on tyytyväinen siihen, että muussa kuin kotijäsenvaltiossaan asuvat unionin kansalaiset äänestävät yhä useammin Euroopan parlamentin vaaleissa, mutta panee huolestuneena merkille, että äänestysaste Euroopan parlamentin vaaleissa on kaiken kaikkiaan vähitellen laskenut.

| 56. | toistaa näin ollen kehotuksensa tehostaa Euroopan parlamentin vaaleja koskevaa tiedotus- ja koulutustoimintaa hyödyntäen täysimääräisesti alue- ja paikallisyhteisöjen vahvuuksia. |
| --- | --- |

56.

toistaa näin ollen kehotuksensa tehostaa Euroopan parlamentin vaaleja koskevaa tiedotus- ja koulutustoimintaa hyödyntäen täysimääräisesti alue- ja paikallisyhteisöjen vahvuuksia.

| 57. | vahvistaa olevansa kiinnostunut Euroopan tason poliittisten puolueiden kehityksestä (CdR 280/2004) ja korostaa sitä keskeistä roolia, joka paikallis- ja aluetasolla valituilla edustajilla tulisi olla puolueiden toiminnassa ja toimintastrategioiden laatimisessa myös eri hallintotasojen (unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason) välisen yhteyden luomista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

57.

vahvistaa olevansa kiinnostunut Euroopan tason poliittisten puolueiden kehityksestä (CdR 280/2004) ja korostaa sitä keskeistä roolia, joka paikallis- ja aluetasolla valituilla edustajilla tulisi olla puolueiden toiminnassa ja toimintastrategioiden laatimisessa myös eri hallintotasojen (unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason) välisen yhteyden luomista silmällä pitäen.

| 58. | panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa määrätään oikeudesta, jonka mukaan vähintään miljoona unionin kansalaista, jotka edustavat usean unionin jäsenvaltion kansalaisia, voivat kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

58.

panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa määrätään oikeudesta, jonka mukaan vähintään miljoona unionin kansalaista, jotka edustavat usean unionin jäsenvaltion kansalaisia, voivat kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia.

| 59. | korostaa myös kokemusten valossa Euroopan oikeusasiamiehen perusluonteista roolia välittäjänä kanteluissa, jotka koskevat yhteisön toimielinten ja elinten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia. |
| --- | --- |

59.

korostaa myös kokemusten valossa Euroopan oikeusasiamiehen perusluonteista roolia välittäjänä kanteluissa, jotka koskevat yhteisön toimielinten ja elinten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia.

| 60. | on tyytyväinen kansalaisille tarjottuun mahdollisuuteen esittää Euroopan parlamentille vetoomuksia sekä lähettää kanteluja Euroopan oikeusasiamiehelle myös sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

60.

on tyytyväinen kansalaisille tarjottuun mahdollisuuteen esittää Euroopan parlamentille vetoomuksia sekä lähettää kanteluja Euroopan oikeusasiamiehelle myös sähköisessä muodossa.

| 61. | painottaa, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisen antamaan suojeluun sellaisen kolmannen maan alueella, jossa hänen kotimaallaan ei ole edustustoa, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisilla. Komitea korostaa kyseisen määräyksen merkitystä myös periaatteellisella tasolla, sillä sen myötä tunnustetaan unionin kansalaisuuden ulkoinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

61.

painottaa, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisen antamaan suojeluun sellaisen kolmannen maan alueella, jossa hänen kotimaallaan ei ole edustustoa, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisilla. Komitea korostaa kyseisen määräyksen merkitystä myös periaatteellisella tasolla, sillä sen myötä tunnustetaan unionin kansalaisuuden ulkoinen ulottuvuus.

| 62. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön säännöstö on diplomaatti- ja konsuliviranomaisen antaman suojelun alalla riittämätön. Komitea suhtautuu myönteisesti komission esittämään toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2007–2009 yhteisön säännöstön kehittämiseksi ja kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavat asiaa koskevat toimet myös kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

62.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön säännöstö on diplomaatti- ja konsuliviranomaisen antaman suojelun alalla riittämätön. Komitea suhtautuu myönteisesti komission esittämään toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2007–2009 yhteisön säännöstön kehittämiseksi ja kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavat asiaa koskevat toimet myös kansainvälisellä tasolla.

| 63. | korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa ja kokemusta tietyillä aloilla, kuten matkailu, terveyspolitiikka, vainajien hautaaminen ja tuhkaaminen, ja kehottaa näin ollen unionin toimielimiä kuulemaan alueiden komiteaa asiaa koskevia päätöksiä laadittaessa ja hyväksyttäessä. |
| --- | --- |

63.

korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa ja kokemusta tietyillä aloilla, kuten matkailu, terveyspolitiikka, vainajien hautaaminen ja tuhkaaminen, ja kehottaa näin ollen unionin toimielimiä kuulemaan alueiden komiteaa asiaa koskevia päätöksiä laadittaessa ja hyväksyttäessä.

| 64. | on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan unionin asema kansainvälisenä oikeushenkilönä, ja toivoo, että myös unioni voisi suojella kansalaisiaan kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

64.

on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan unionin asema kansainvälisenä oikeushenkilönä, ja toivoo, että myös unioni voisi suojella kansalaisiaan kansainvälisellä tasolla.

| 65. | panee merkille komission viidennessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta (1. toukokuuta 2004 — 30. kesäkuuta 2007) esitetyt tiedot, joiden perusteella unionin kansalaiset haluaisivat tietää enemmän oikeuksistaan mutta alle kolmannes katsoo olevansa ”hyvin perillä unionin kansalaisuuteen perustuvista oikeuksista”. |
| --- | --- |

65.

panee merkille komission viidennessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta (1. toukokuuta 2004 — 30. kesäkuuta 2007) esitetyt tiedot, joiden perusteella unionin kansalaiset haluaisivat tietää enemmän oikeuksistaan mutta alle kolmannes katsoo olevansa ”hyvin perillä unionin kansalaisuuteen perustuvista oikeuksista”.

| 66. | korostaa kaikkien hallintotasojen vastuuta pyrittäessä luomaan perusoikeuksien kulttuuria lisäämällä kansalaisten tietoisuutta oikeuksistaan. Komitea toistaa tämän vuoksi, että kansalaisten oikeuksia on edistettävä yhteisin toimin. Kyseisten toimien on oltava kiinteä osa Euroopan komission tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa. |
| --- | --- |

66.

korostaa kaikkien hallintotasojen vastuuta pyrittäessä luomaan perusoikeuksien kulttuuria lisäämällä kansalaisten tietoisuutta oikeuksistaan. Komitea toistaa tämän vuoksi, että kansalaisten oikeuksia on edistettävä yhteisin toimin. Kyseisten toimien on oltava kiinteä osa Euroopan komission tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa.

| 67. | katsoo, että tätä varten on varattava erityisiä varoja ja toteutettava toimia, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat konkreettisesti. |
| --- | --- |

67.

katsoo, että tätä varten on varattava erityisiä varoja ja toteutettava toimia, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat konkreettisesti.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/81

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Turvallisempi Internet -ohjelma (2009–2013)”

(2008/C 325/14)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että tähän asti toteutetut toimet on sopeutettava vastaamaan uuden teknologian ja uusien palvelujen myötä syntyviä tarpeita, jotka liittyvät uusiin ja entisestään kasvaviin vaaroihin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tähän asti toteutetut toimet on sopeutettava vastaamaan uuden teknologian ja uusien palvelujen myötä syntyviä tarpeita, jotka liittyvät uusiin ja entisestään kasvaviin vaaroihin.

| — | suosittelee, että ainakin laittoman sisällön määritelmästä päästäisiin yhteisymmärrykseen rikosoikeuden normien vertailuun perustuvan yhteisen yleisnäkemyksen pohjalta. Toimien tulisi tukea eurooppalaisen mustan listan laatimista laittomasta sisällöstä ja edistää sen käyttöä internetpalveluntarjoajien parissa. |
| --- | --- |

—

suosittelee, että ainakin laittoman sisällön määritelmästä päästäisiin yhteisymmärrykseen rikosoikeuden normien vertailuun perustuvan yhteisen yleisnäkemyksen pohjalta. Toimien tulisi tukea eurooppalaisen mustan listan laatimista laittomasta sisällöstä ja edistää sen käyttöä internetpalveluntarjoajien parissa.

| — | kehottaa toteuttamaan loppukäyttäjien tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, koska ne ovat kohderyhmää lähin taso ja siten muita paremmassa asemassa välittämään tärkeää tietoa ja toteuttamaan konkreettisia ohjelmia ja hankkeita. |
| --- | --- |

—

kehottaa toteuttamaan loppukäyttäjien tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, koska ne ovat kohderyhmää lähin taso ja siten muita paremmassa asemassa välittämään tärkeää tietoa ja toteuttamaan konkreettisia ohjelmia ja hankkeita.

| — | suosittaa, että tietoisuuden lisäämiseksi toimivat valistuspisteet noudattavat määriteltyä strategiaa yhteyksissään lapsiin, vanhempiin ja opettajiin. Samalla on taattava toimenpiteiden laatu. Ohjelman on myös tuettava median aktiivista osallistumista valistuskampanjoihin. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että tietoisuuden lisäämiseksi toimivat valistuspisteet noudattavat määriteltyä strategiaa yhteyksissään lapsiin, vanhempiin ja opettajiin. Samalla on taattava toimenpiteiden laatu. Ohjelman on myös tuettava median aktiivista osallistumista valistuskampanjoihin.

| — | katsoo, että erityisen tärkeää on vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten ja internetpalveluntarjoajien mahdollisimman tiivis yhteistyö sekä muiden toimijoiden, kuten soveltuvien sosiaalisten ja kansalaisjärjestöjen mukaan ottaminen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että erityisen tärkeää on vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten ja internetpalveluntarjoajien mahdollisimman tiivis yhteistyö sekä muiden toimijoiden, kuten soveltuvien sosiaalisten ja kansalaisjärjestöjen mukaan ottaminen.

| — | kehottaa laatimaan tietotekniikkaa ja mediataitoja käsittelevää oppimateriaalia turvallisista verkkoympäristöistä. Toiminnan tavoitteena ei sitä paitsi tulisi olla pelkästään suojella lapsia vaan myös tarjota näille mahdollisuus harjaantua aktiivisesti (oppia) turvalliseen internetin käyttämiseen (voimavaraistaminen). |
| --- | --- |

—

kehottaa laatimaan tietotekniikkaa ja mediataitoja käsittelevää oppimateriaalia turvallisista verkkoympäristöistä. Toiminnan tavoitteena ei sitä paitsi tulisi olla pelkästään suojella lapsia vaan myös tarjota näille mahdollisuus harjaantua aktiivisesti (oppia) turvalliseen internetin käyttämiseen (voimavaraistaminen).

| Esittelijä | : | Ján ORAVEC (SK, PPE) Štúrovon kaupungin pormestari |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Ján ORAVEC (SK, PPE) Štúrovon kaupungin pormestari

Viiteasiakirja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta

KOM(2008) 106 lopullinen — 2008/0047 COD

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

Yleishuomioita ohjelmasta

| 1. | on samaa mieltä siitä, että sen jälkeen, kun internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen aloitettiin, sekä teknologiat että niiden käyttötavat ovat muuttuneet huomattavasti. Lapset käyttävät verkkoteknologioita aktiivisesti ja entistä enemmän. Lasten suojeleminen haitalliselta verkkosisällöltä, laittoman sisällön jakelun torjuminen ja lasten opettaminen internetin tietoisesti kriittiseen käyttöön on poliittisille päättäjille ja lainlaatijoille, toimialalle itselleen ja loppukäyttäjille ja erityisesti lasten vanhemmille, huoltajille ja kasvattajille valtava ongelma, johon heidän on puututtava aktiivisesti. |
| --- | --- |

1.

on samaa mieltä siitä, että sen jälkeen, kun internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen aloitettiin, sekä teknologiat että niiden käyttötavat ovat muuttuneet huomattavasti. Lapset käyttävät verkkoteknologioita aktiivisesti ja entistä enemmän. Lasten suojeleminen haitalliselta verkkosisällöltä, laittoman sisällön jakelun torjuminen ja lasten opettaminen internetin tietoisesti kriittiseen käyttöön on poliittisille päättäjille ja lainlaatijoille, toimialalle itselleen ja loppukäyttäjille ja erityisesti lasten vanhemmille, huoltajille ja kasvattajille valtava ongelma, johon heidän on puututtava aktiivisesti.

| 2. | katsoo komission tavoin, että verkkoteknologioiden vakavimpia riskejä lapsille ovat tapaukset, joissa lasta vahingoitetaan suoraan käyttämällä häntä seksuaalisesti hyväksi ja dokumentoimalla tämä valokuvina, elokuvina tai äänitiedostoina ja toimittamalla materiaali verkkoon, tapaukset, joissa joku yrittää ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen (ns. grooming), ja tapaukset, joissa uhri joutuu verkkokiusaamisen kohteeksi. |
| --- | --- |

2.

katsoo komission tavoin, että verkkoteknologioiden vakavimpia riskejä lapsille ovat tapaukset, joissa lasta vahingoitetaan suoraan käyttämällä häntä seksuaalisesti hyväksi ja dokumentoimalla tämä valokuvina, elokuvina tai äänitiedostoina ja toimittamalla materiaali verkkoon, tapaukset, joissa joku yrittää ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen (ns. grooming), ja tapaukset, joissa uhri joutuu verkkokiusaamisen kohteeksi.

| 3. | panee merkille turvallisempaan internetiin tähtäävän toimintasuunnitelman loppuarvioinnin. |
| --- | --- |

3.

panee merkille turvallisempaan internetiin tähtäävän toimintasuunnitelman loppuarvioinnin.

| 4. | arvostaa internetin turvallisuutta parantamaan pyrkiviä unionin ohjelmia, sillä ne ovat ainoa yhteiseurooppalainen aloite lasten suojelemiseksi verkkoympäristössä. |
| --- | --- |

4.

arvostaa internetin turvallisuutta parantamaan pyrkiviä unionin ohjelmia, sillä ne ovat ainoa yhteiseurooppalainen aloite lasten suojelemiseksi verkkoympäristössä.

| 5. | on samaa mieltä siitä, että toteutettavien toimien on oltava tehokkaita ja että ne on samalla sopeutettava vastaamaan uuden teknologian ja uusien palvelujen myötä syntyviä tarpeita, jotka liittyvät uusiin ja entisestään kasvaviin vaaroihin. |
| --- | --- |

5.

on samaa mieltä siitä, että toteutettavien toimien on oltava tehokkaita ja että ne on samalla sopeutettava vastaamaan uuden teknologian ja uusien palvelujen myötä syntyviä tarpeita, jotka liittyvät uusiin ja entisestään kasvaviin vaaroihin.

| 6. | pitää tervetulleena, että uusi ohjelma helpottaa lasten suojeluun internetissä liittyvää yhteistyötä sekä kokemusten ja parhaiden käytänteiden yhdistämistä kaikilla tasoilla sekä tarjoaa näin ollen entistä enemmän eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

6.

pitää tervetulleena, että uusi ohjelma helpottaa lasten suojeluun internetissä liittyvää yhteistyötä sekä kokemusten ja parhaiden käytänteiden yhdistämistä kaikilla tasoilla sekä tarjoaa näin ollen entistä enemmän eurooppalaista lisäarvoa.

| 7. | tiedostaa, että käsitteiden ”laiton sisältö” ja ”haitallinen sisältö” määrittely yhteisymmärryksessä on vaikeaa, sillä niiden arvottaminen vaihtelee maittain ja kulttuureittain. |
| --- | --- |

7.

tiedostaa, että käsitteiden ”laiton sisältö” ja ”haitallinen sisältö” määrittely yhteisymmärryksessä on vaikeaa, sillä niiden arvottaminen vaihtelee maittain ja kulttuureittain.

| 8. | suosittelee, että ainakin laittoman sisällön määritelmästä päästäisiin yhteisymmärrykseen rikosoikeuden normien vertailuun perustuvan yhteisen yleisnäkemyksen pohjalta. |
| --- | --- |

8.

suosittelee, että ainakin laittoman sisällön määritelmästä päästäisiin yhteisymmärrykseen rikosoikeuden normien vertailuun perustuvan yhteisen yleisnäkemyksen pohjalta.

| 9. | katsoo, että ehdotetut toimet auttavat suojelemaan internetiä ja muuta viestintäteknologiaa käyttäviä lapsia ja reagoimaan uusiin kehityssuuntiin laittoman ja erityisesti lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävän ja viekoitteluun (grooming) tai verkkokiusaamiseen liittyvän sisällön verkkojakelun torjumiseksi. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että ehdotetut toimet auttavat suojelemaan internetiä ja muuta viestintäteknologiaa käyttäviä lapsia ja reagoimaan uusiin kehityssuuntiin laittoman ja erityisesti lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävän ja viekoitteluun (grooming) tai verkkokiusaamiseen liittyvän sisällön verkkojakelun torjumiseksi.

| 10. | toivoo, että jatkotoimin edistetään sellaisten teknisten ratkaisujen kehittämistä ja soveltamista, joilla torjutaan laitonta ja haitallista aineistoa verkossa sekä tuetaan laajojen sidosryhmien yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisesti. |
| --- | --- |

10.

toivoo, että jatkotoimin edistetään sellaisten teknisten ratkaisujen kehittämistä ja soveltamista, joilla torjutaan laitonta ja haitallista aineistoa verkossa sekä tuetaan laajojen sidosryhmien yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisesti.

| 11. | suosittelee, että asiasta kiinnostuneet jäsenvaltio-, unioni- ja kansainvälisen tason toimijat kokoontuvat vuosittain orientaatiotapaamisiin, jotka tarjoavat mahdollisuuden käsitellä ajankohtaisia haasteita ja tehtäviä, vaihtaa parhaita käytänteitä sekä edistää yhteistyötä. |
| --- | --- |

11.

suosittelee, että asiasta kiinnostuneet jäsenvaltio-, unioni- ja kansainvälisen tason toimijat kokoontuvat vuosittain orientaatiotapaamisiin, jotka tarjoavat mahdollisuuden käsitellä ajankohtaisia haasteita ja tehtäviä, vaihtaa parhaita käytänteitä sekä edistää yhteistyötä.

| 12. | ilmaisee pettymyksensä siihen, että toimissa, joilla pyritään edistämään yleisön ja etenkin lasten, vanhempien, huoltajien ja opettajien tietämystä verkkoteknologian hyödyntämisen tarjoamista mahdollisuuksista ja siihen liittyvistä riskeistä sekä turvallisesta internetin hyödyntämisestä, ei mainita selvästi paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista. Ne ovat kuitenkin kohderyhmää lähin taso ja siten muita paremmassa asemassa välittämään tärkeää tietoa ja toteuttamaan konkreettisia ohjelmia ja hankkeita. |
| --- | --- |

12.

ilmaisee pettymyksensä siihen, että toimissa, joilla pyritään edistämään yleisön ja etenkin lasten, vanhempien, huoltajien ja opettajien tietämystä verkkoteknologian hyödyntämisen tarjoamista mahdollisuuksista ja siihen liittyvistä riskeistä sekä turvallisesta internetin hyödyntämisestä, ei mainita selvästi paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista. Ne ovat kuitenkin kohderyhmää lähin taso ja siten muita paremmassa asemassa välittämään tärkeää tietoa ja toteuttamaan konkreettisia ohjelmia ja hankkeita.

| 13. | kannattaa tietokannan perustamista ja kehittämistä helpottamaan nykyisten ja uusien riskien ja internetin käytön seurausten käsittelyä. |
| --- | --- |

13.

kannattaa tietokannan perustamista ja kehittämistä helpottamaan nykyisten ja uusien riskien ja internetin käytön seurausten käsittelyä.

| 14. | suosittelee asiaan liittyvän selvitystoiminnan koordinointia sekä unionissa että sen ulkopuolella sekä tiedon hankkimista siitä, miten lapset käyttävät verkkoteknologiaa (nyt ja tulevaisuudessa), millaisia riskejä siihen liittyy ja miten verkkoteknologioiden käyttö voi vahingoittaa lapsia. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon tekniset, psykologiset ja sosiologiset kysymykset sekä mainita myönteisiä esimerkkejä mediakriittisyyden opettamisesta. |
| --- | --- |

14.

suosittelee asiaan liittyvän selvitystoiminnan koordinointia sekä unionissa että sen ulkopuolella sekä tiedon hankkimista siitä, miten lapset käyttävät verkkoteknologiaa (nyt ja tulevaisuudessa), millaisia riskejä siihen liittyy ja miten verkkoteknologioiden käyttö voi vahingoittaa lapsia. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon tekniset, psykologiset ja sosiologiset kysymykset sekä mainita myönteisiä esimerkkejä mediakriittisyyden opettamisesta.

| 15. | antaa täyden tukensa toimien yhdistämiselle Safer Internet Plus -ohjelmaan ja toivoo sen laadun parantamista. |
| --- | --- |

15.

antaa täyden tukensa toimien yhdistämiselle Safer Internet Plus -ohjelmaan ja toivoo sen laadun parantamista.

| 16. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia kiinnittämään asiaan asianmukaista huomiota toimivaltansa mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia kiinnittämään asiaan asianmukaista huomiota toimivaltansa mukaisesti.

| 17. | toivoo, että toteuttamalla toimenpiteet perusteellisesti voidaan vähentää internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttäviin lapsiin kohdistuvia uhkia. |
| --- | --- |

17.

toivoo, että toteuttamalla toimenpiteet perusteellisesti voidaan vähentää internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttäviin lapsiin kohdistuvia uhkia.

II.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 1

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Yleisölle järjestetään yhteyspisteitä, joihin he voivat tehdä ilmoituksia laittomasta sisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä verkossa. Toimenpiteillä olisi varmistettava, että nämä yhteyspisteet todella toimivat ja yleisö löytää ne, ne kytketään tiiviisti muuhun kansallisen tason toimintaan ja ne tekevät Euroopan laajuista yhteistyötä valtioiden rajat ylittävissä kysymyksissä ja vaihtavat keskenään tietoa parhaista käytännöistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Yleisölle järjestetään yhteyspisteitä, joihin he voivat tehdä ilmoituksia laittomasta sisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä verkossa. Toimenpiteillä olisi varmistettava, että nämä yhteyspisteet todella toimivat ja yleisö löytää ne, ne kytketään tiiviisti muuhun kansallisen tason toimintaan ja ne tekevät Euroopan laajuista yhteistyötä valtioiden rajat ylittävissä kysymyksissä ja vaihtavat keskenään tietoa parhaista käytännöistä.

| 1. | Yleisölle järjestetään yhteyspisteitä, joihin he voivat tehdä ilmoituksia laittomasta sisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä verkossa. Toimenpiteillä olisi varmistettava, että nämä yhteyspisteet todella toimivat ja yleisö löytää ne, ne kytketään tiiviisti muuhun kansallisen tason toimintaan ja ne tekevät Euroopan laajuista yhteistyötä valtioiden rajat ylittävissä kysymyksissä ja vaihtavat keskenään tietoa parhaista käytännöistä. Lisäksi tulisi tukea vihjelinjojen tekemistä tunnetuksi loppukäyttäjien parissa ja hyödyntää paikallishallinnon mahdollisuuksia tärkeän tiedon levittämisessä. |
| --- | --- |

1.

Yleisölle järjestetään yhteyspisteitä, joihin he voivat tehdä ilmoituksia laittomasta sisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä verkossa. Toimenpiteillä olisi varmistettava, että nämä yhteyspisteet todella toimivat ja yleisö löytää ne, ne kytketään tiiviisti muuhun kansallisen tason toimintaan ja ne tekevät Euroopan laajuista yhteistyötä valtioiden rajat ylittävissä kysymyksissä ja vaihtavat keskenään tietoa parhaista käytännöistä. Lisäksi tulisi tukea vihjelinjojen tekemistä tunnetuksi loppukäyttäjien parissa ja hyödyntää paikallishallinnon mahdollisuuksia tärkeän tiedon levittämisessä.

Perustelu

Yhteyspisteet ja vihjelinjat täyttävät tehtävänsä vain, mikäli mahdollisimman moni loppukäyttäjä tietää niistä. Tämän vuoksi niitä on tehtävä mahdollisimman hyvin tunnetuksi, mihin tehtävään paikallishallinto soveltuu erittäin hyvin.

Muutosehdotus 2

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 1

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Haitallisen verkkokäyttäytymisen ja erityisesti viekoittelun ja kiusaamisen torjuminen. Toimenpiteillä pyritään torjumaan verkossa tapahtuvaa viekoittelua, jossa aikuinen ystävystyy lapsen kanssa seksuaalinen hyväksikäyttö mielessään, ja kiusaamista. Toimenpiteillä ratkotaan näihin kysymyksiin liittyviä teknisiä, psykologisia ja sosiologisia näkökohtia ja edistetään sidosryhmien välistä yhteistyötä ja koordinointia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Haitallisen verkkokäyttäytymisen ja erityisesti viekoittelun ja kiusaamisen torjuminen. Toimenpiteillä pyritään torjumaan verkossa tapahtuvaa viekoittelua, jossa aikuinen ystävystyy lapsen kanssa seksuaalinen hyväksikäyttö mielessään, ja kiusaamista. Toimenpiteillä ratkotaan näihin kysymyksiin liittyviä teknisiä, psykologisia ja sosiologisia näkökohtia ja edistetään sidosryhmien välistä yhteistyötä ja koordinointia.

| 2. | Haitallisen verkkokäyttäytymisen ja erityisesti viekoittelun ja kiusaamisen torjuminen. Toimenpiteillä pyritään torjumaan verkossa tapahtuvaa viekoittelua, jossa aikuinen ystävystyy lapsen kanssa seksuaalinen hyväksikäyttö mielessään, ja kiusaamista. Toimenpiteillä ratkotaan näihin kysymyksiin liittyviä teknisiä, psykologisia ja sosiologisia näkökohtia ja edistetään sidosryhmien välistä yhteistyötä ja koordinointia. Erityisen tärkeää on vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten ja internetpalveluntarjoajien mahdollisimman tiivis yhteistyö sekä muiden toimijoiden, kuten soveltuvien sosiaalisten ja kansalaisjärjestöjen mukaan ottaminen. |
| --- | --- |

2.

Haitallisen verkkokäyttäytymisen ja erityisesti viekoittelun ja kiusaamisen torjuminen. Toimenpiteillä pyritään torjumaan verkossa tapahtuvaa viekoittelua, jossa aikuinen ystävystyy lapsen kanssa seksuaalinen hyväksikäyttö mielessään, ja kiusaamista. Toimenpiteillä ratkotaan näihin kysymyksiin liittyviä teknisiä, psykologisia ja sosiologisia näkökohtia ja edistetään sidosryhmien välistä yhteistyötä ja koordinointia. Erityisen tärkeää on vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten ja internetpalveluntarjoajien mahdollisimman tiivis yhteistyö sekä muiden toimijoiden, kuten soveltuvien sosiaalisten ja kansalaisjärjestöjen mukaan ottaminen.

Perustelu

Tehokkaat vastatoimet edellyttävät, että vihjelinjoilta ja muilta laitonta sisältöä ja haitallista käytöstä torjuvilta tahoilta saadaan tietoa nopeasti ja keskeytyksettä.

Muutosehdotus 3

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 1

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3. | Teknisten ratkaisujen käytön edistäminen laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Toimenpiteillä pitäisi edistää toimivien teknisten välineiden kehittämistä tai mukauttamista laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Välineet pitäisi saada kaikkien sidosryhmien käyttöön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.

Teknisten ratkaisujen käytön edistäminen laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Toimenpiteillä pitäisi edistää toimivien teknisten välineiden kehittämistä tai mukauttamista laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Välineet pitäisi saada kaikkien sidosryhmien käyttöön.

| 3. | Teknisten ratkaisujen käytön

  tukeminen ja

  edistäminen laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Toimenpiteillä pitäisi edistää toimivien teknisten välineiden kehittämistä tai mukauttamista laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Välineet pitäisi saada kaikkien sidosryhmien käyttöön. Toimilla tulisi lisäksi koordinoida eurooppalaisen mustan listan laatimista laittomasta sisällöstä ja edistää sen käyttöä internetpalveluntarjoajien parissa. |
| --- | --- |

3.

Teknisten ratkaisujen käytön

  tukeminen ja

  edistäminen laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Toimenpiteillä pitäisi edistää toimivien teknisten välineiden kehittämistä tai mukauttamista laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Välineet pitäisi saada kaikkien sidosryhmien käyttöön. Toimilla tulisi lisäksi koordinoida eurooppalaisen mustan listan laatimista laittomasta sisällöstä ja edistää sen käyttöä internetpalveluntarjoajien parissa.

Perustelu

Uusien tekniikan tarjoamien ratkaisujen hyödyntämistä ei tule pelkästään edistää, vaan myös tukea. Eurooppalainen musta lista voisi auttaa torjumaan laitonta sisältöä ja helpottaa siihen reagoimista.

Muutosehdotus 4

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 2

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3. | Lasten ja nuorten kannustaminen osallistumaan turvallisemman verkkoympäristön kehittämiseen. Toimenpiteillä pyritään ottamaan lapset ja nuoret toimintaan mukaan, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja saada tietoa siitä, kuinka verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi lapsille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.

Lasten ja nuorten kannustaminen osallistumaan turvallisemman verkkoympäristön kehittämiseen. Toimenpiteillä pyritään ottamaan lapset ja nuoret toimintaan mukaan, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja saada tietoa siitä, kuinka verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi lapsille.

| 3. | Lasten ja nuorten kannustaminen osallistumaan turvallisemman verkkoympäristön kehittämiseen. Toimenpiteillä pyritään ottamaan lapset ja nuoret toimintaan mukaan, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja saada tietoa siitä, kuinka verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi lapsille. Osana toimia tulisi lisäksi laatia tietotekniikkaa ja mediataitoja käsittelevää oppimateriaalia turvallisista verkkoympäristöistä sekä laittoman sisällön ja vahingollisen käyttäytymisen vaaroista. Toiminnan tavoitteena ei sitä paitsi tulisi olla pelkästään suojella lapsia vaan myös tarjota näille mahdollisuus harjaantua aktiivisesti (oppia) turvalliseen internetin käyttämiseen (voimavaraistaminen). |
| --- | --- |

3.

Lasten ja nuorten kannustaminen osallistumaan turvallisemman verkkoympäristön kehittämiseen. Toimenpiteillä pyritään ottamaan lapset ja nuoret toimintaan mukaan, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja saada tietoa siitä, kuinka verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi lapsille. Osana toimia tulisi lisäksi laatia tietotekniikkaa ja mediataitoja käsittelevää oppimateriaalia turvallisista verkkoympäristöistä sekä laittoman sisällön ja vahingollisen käyttäytymisen vaaroista. Toiminnan tavoitteena ei sitä paitsi tulisi olla pelkästään suojella lapsia vaan myös tarjota näille mahdollisuus harjaantua aktiivisesti (oppia) turvalliseen internetin käyttämiseen (voimavaraistaminen).

Perustelu

Koulutettu opettaja voi hyödyntää interaktiivisia metodeja lasten valveuttamiseksi internetin vaaroista ja oppia samalla itse lasten reaktioista, näkemyksistä ja verkkoteknologian parissa saaduista kokemuksista.

Muutosehdotus 5

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 2

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4. | Haitallisen verkkosisällön torjumisvälineitä koskevan tiedotuksen lisääminen. Toimenpiteillä pyritään lisäämään tietoa mahdollisesti haitallisen verkkosisällön torjumiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuudesta ja toimivuudesta ja tarjoamaan käyttäjille tietoa, välineitä ja sovelluksia, joiden avulla he pystyvät torjumaan haitallista sisältöä eri jakelualustoilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.

Haitallisen verkkosisällön torjumisvälineitä koskevan tiedotuksen lisääminen. Toimenpiteillä pyritään lisäämään tietoa mahdollisesti haitallisen verkkosisällön torjumiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuudesta ja toimivuudesta ja tarjoamaan käyttäjille tietoa, välineitä ja sovelluksia, joiden avulla he pystyvät torjumaan haitallista sisältöä eri jakelualustoilla.

| 4. | Haitallisen verkkosisällön torjumisvälineitä koskevan tiedotuksen lisääminen

  ja loppukäyttäjien saatavilla olevista vahingollisen verkkosisällön suodatuskeinoista tiedottaminen

  . Toimenpiteillä pyritään lisäämään tietoa mahdollisesti haitallisen verkkosisällön torjumiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuudesta ja toimivuudesta ja tarjoamaan käyttäjille tietoa, välineitä ja sovelluksia, joiden avulla he pystyvät torjumaan haitallista sisältöä eri jakelualustoilla. |
| --- | --- |

4.

Haitallisen verkkosisällön torjumisvälineitä koskevan tiedotuksen lisääminen

  ja loppukäyttäjien saatavilla olevista vahingollisen verkkosisällön suodatuskeinoista tiedottaminen

  . Toimenpiteillä pyritään lisäämään tietoa mahdollisesti haitallisen verkkosisällön torjumiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuudesta ja toimivuudesta ja tarjoamaan käyttäjille tietoa, välineitä ja sovelluksia, joiden avulla he pystyvät torjumaan haitallista sisältöä eri jakelualustoilla.

Perustelu

Haitallisen verkkosisällön sopivista ja uusista torjuntakeinoista on kentällä toimivien asiantuntijoiden lisäksi tärkeää tiedottaa myös käytännössä kaikille loppukäyttäjille, jotta nämä voivat vastata uusiin vaaroihin mahdollisimman asianmukaisesti ja tehokkaasti.

Muutosehdotus 6

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 3

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Verkkoteknologioiden turvallista käyttöä koskevan yleisön tietoisuuden lisääminen ja tiedon levittäminen. Toimenpiteillä edistetään yleisön tietoisuutta tarjoamalla koordinoidusti tietoa koko Euroopassa mahdollisuuksista, riskeistä ja tavoista torjua niitä. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Verkkoteknologioiden turvallista käyttöä koskevan yleisön tietoisuuden lisääminen ja tiedon levittäminen. Toimenpiteillä edistetään yleisön tietoisuutta tarjoamalla koordinoidusti tietoa koko Euroopassa mahdollisuuksista, riskeistä ja tavoista torjua niitä. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille.

| 1. | Verkkoteknologioiden turvallista käyttöä koskevan yleisön tietoisuuden lisääminen ja tiedon levittäminen

  ja median aktivoiminen osallistumaan valistuskampanjoihin.
  Toimenpiteillä edistetään yleisön tietoisuutta tarjoamalla koordinoidusti tietoa koko Euroopassa mahdollisuuksista, riskeistä ja tavoista torjua niitä. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille. |
| --- | --- |

1.

Verkkoteknologioiden turvallista käyttöä koskevan yleisön tietoisuuden lisääminen ja tiedon levittäminen

  ja median aktivoiminen osallistumaan valistuskampanjoihin.
  Toimenpiteillä edistetään yleisön tietoisuutta tarjoamalla koordinoidusti tietoa koko Euroopassa mahdollisuuksista, riskeistä ja tavoista torjua niitä. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille.

Perustelu

Sekä paikallisilla että valtakunnallisilla tiedotusvälineillä on tärkeä rooli levitettäessä tietoa verkkoteknologioiden turvallisesta käytöstä. Niiden osallistumista valistuskampanjoihin ja tietoisuuden lisäämisprosessiin tulisi edistää.

Muutosehdotus 7

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 3

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Yhteyspisteet, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä pyritään antamaan käyttäjille valmiudet tehdä tietoon perustuvia ja vastuullisia valintoja tarjoamalle heille opastusta siitä, mitä tietoja ja varotoimia verkon turvallinen käyttö edellyttää. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Yhteyspisteet, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä pyritään antamaan käyttäjille valmiudet tehdä tietoon perustuvia ja vastuullisia valintoja tarjoamalle heille opastusta siitä, mitä tietoja ja varotoimia verkon turvallinen käyttö edellyttää.

| 2. | Yhteyspisteet, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä pyritään
  on pyrittävä antamaan käyttäjille valmiudet tehdä tietoon perustuvia ja vastuullisia valintoja tarjoamalle heille opastusta siitä, mitä tietoja ja varotoimia verkon turvallinen käyttö edellyttää. Nämä yhteyspisteet tulisi tehdä suurelle yleisölle mahdollisimman tutuiksi. |
| --- | --- |

2.

Yhteyspisteet, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä pyritään
  on pyrittävä antamaan käyttäjille valmiudet tehdä tietoon perustuvia ja vastuullisia valintoja tarjoamalle heille opastusta siitä, mitä tietoja ja varotoimia verkon turvallinen käyttö edellyttää. Nämä yhteyspisteet tulisi tehdä suurelle yleisölle mahdollisimman tutuiksi.

Perustelu

Yhteyspisteet täyttävät tehtävänsä vain, mikäli suuri yleisö ja loppukäyttäjät tietävät niistä ja siten myös sen, mistä hakea tietoa ja vastauksia kysymyksiin.

Muutosehdotus 8

Liite I — Toimenpidekokonaisuus 3

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3. | Tuloksellisempien ja kustannustehokkaampien tietoisuudenlisäämismenetelmien ja -välineiden edistäminen. Toimenpiteillä pyritään parantamaan tarpeellisia tietoisuudenlisäämismenetelmiä ja -välineitä, jotta niistä tulisi tuloksellisempia ja kustannustehokkaampia pitkällä aikavälillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.

Tuloksellisempien ja kustannustehokkaampien tietoisuudenlisäämismenetelmien ja -välineiden edistäminen. Toimenpiteillä pyritään parantamaan tarpeellisia tietoisuudenlisäämismenetelmiä ja -välineitä, jotta niistä tulisi tuloksellisempia ja kustannustehokkaampia pitkällä aikavälillä.

| 3. | Tuloksellisempien ja kustannustehokkaampien tietoisuudenlisäämismenetelmien ja -välineiden edistäminen

  .

  Tietoisuuden lisäämiseksi toimivien valistuspisteiden edellyttäminen noudattamaan määriteltyä strategiaa yhteyksissään lapsiin, vanhempiin ja opettajiin.
  Toimenpiteillä pyritään
  on pyrittävä parantamaan tarpeellisia tietoisuuden lisäämismenetelmiä ja -välineitä, jotta niistä tulisi tuloksellisempia ja kustannustehokkaampia pitkällä aikavälillä. Samalla on taattava toimenpiteiden laatu. |
| --- | --- |

3.

Tuloksellisempien ja kustannustehokkaampien tietoisuudenlisäämismenetelmien ja -välineiden edistäminen

  .

  Tietoisuuden lisäämiseksi toimivien valistuspisteiden edellyttäminen noudattamaan määriteltyä strategiaa yhteyksissään lapsiin, vanhempiin ja opettajiin.
  Toimenpiteillä pyritään
  on pyrittävä parantamaan tarpeellisia tietoisuuden lisäämismenetelmiä ja -välineitä, jotta niistä tulisi tuloksellisempia ja kustannustehokkaampia pitkällä aikavälillä. Samalla on taattava toimenpiteiden laatu.

Perustelu

Tietoisuuden lisäämiseksi toimivat valistuspisteet ovat yksi tärkeimmistä tahoista, kun on kyse suuren yleisön tietoisuuden lisäämisestä, sillä niiden välittämä tieto siirtyy edelleen suurelle yleisölle joko välittömästi tai eri kanavien kautta. Niiden tulee siksi olla vaarojen suhteen ajan tasalla ja pystyä tarjoamaan vastauksia. Tässä yhteydessä mediataitojen ja medialukutaidon asiantuntijoiden kanssa tehtävä tiivis yhteistyö ja koordinointi on ratkaisevan tärkeää.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/87

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta komission tiedonanto ”Vahva Euroopan naapuruuspolitiikka”

(2008/C 325/15)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa, että menestyksekäs ja turvallinen naapuruus edellyttää alue- ja paikallistason toimivaa yhteistyötä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kansalaisten tarpeita, vastata niihin ja tarjota riittävät palvelut. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että menestyksekäs ja turvallinen naapuruus edellyttää alue- ja paikallistason toimivaa yhteistyötä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kansalaisten tarpeita, vastata niihin ja tarjota riittävät palvelut.

| — | korostaa tarvetta perustaa alue- ja paikallisviranomaisten alueellisia foorumeita, jotta voitaisiin noudattaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvaa alueellista lähestymistapaa (Välimeren alue, pohjoinen ulottuvuus, atlanttinen ulottuvuus ja Mustanmeren alue) sekä edistää alueellista ja hajautettua yhteistyötä |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta perustaa alue- ja paikallisviranomaisten alueellisia foorumeita, jotta voitaisiin noudattaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvaa alueellista lähestymistapaa (Välimeren alue, pohjoinen ulottuvuus, atlanttinen ulottuvuus ja Mustanmeren alue) sekä edistää alueellista ja hajautettua yhteistyötä

| — | on tyytyväinen EU:n ulkoministerikokouksessa 26. toukokuuta 2008 tehtyyn ehdotukseen luoda tiiviimmät suhteet EU:n itäisten naapurien eli Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen EU:n ulkoministerikokouksessa 26. toukokuuta 2008 tehtyyn ehdotukseen luoda tiiviimmät suhteet EU:n itäisten naapurien eli Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa.

| — | on tyytyväinen Euro—Välimeri-kumppanuuden elvyttämiseen ja korostaa, että on tärkeää antaa kumppanuudelle alueellinen ulottuvuus ja tukea EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren eteläpuolisten kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen Euro—Välimeri-kumppanuuden elvyttämiseen ja korostaa, että on tärkeää antaa kumppanuudelle alueellinen ulottuvuus ja tukea EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren eteläpuolisten kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten vuoropuhelua.

| — | on tyytyväinen uuteen Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen (ENPI), jonka toiminta alkoi vuonna 2007, ja erityisesti sen rajatylittävään ulottuvuuteen, joka mahdollistaa Euroopan aluekehitysrahaston ja ENPI:n tuella tapahtuvan yhteistyön EU:hun rajoittuvien alueiden kanssa. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen uuteen Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen (ENPI), jonka toiminta alkoi vuonna 2007, ja erityisesti sen rajatylittävään ulottuvuuteen, joka mahdollistaa Euroopan aluekehitysrahaston ja ENPI:n tuella tapahtuvan yhteistyön EU:hun rajoittuvien alueiden kanssa.

| — | kehottaa komissiota perustamaan EU:n talousarvioon Euroopan kotouttamisrahaston lisäksi uuden aihekohtaisen rahoitusvälineen, jotta voidaan auttaa unionin ulkopuolisista maista tulevien huomattavien maahanmuuttajavirtojen kohteena olevien EU:n jäsenvaltioiden paikallisviranomaisia vastaamaan tehokkaasti haasteisiin, joita maahanmuuttajaväestö asettaa paikallisille palveluille. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota perustamaan EU:n talousarvioon Euroopan kotouttamisrahaston lisäksi uuden aihekohtaisen rahoitusvälineen, jotta voidaan auttaa unionin ulkopuolisista maista tulevien huomattavien maahanmuuttajavirtojen kohteena olevien EU:n jäsenvaltioiden paikallisviranomaisia vastaamaan tehokkaasti haasteisiin, joita maahanmuuttajaväestö asettaa paikallisille palveluille.

| Esittelijä | : | Sharon TAYLOR (UK, PSE) Stevenagen kaupunkipiirivaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Sharon TAYLOR (UK, PSE) Stevenagen kaupunkipiirivaltuutettu

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto ”Vahva Euroopan naapuruuspolitiikka”

KOM(2007) 774 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

Poliittinen vuoropuhelu ja hallinnon hajauttamisuudistukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa, että menestyksekäs ja turvallinen naapuruus edellyttää alue- ja paikallistason toimivaa yhteistyötä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kansalaisten tarpeita, vastata niihin ja tarjota riittävät palvelut. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että menestyksekäs ja turvallinen naapuruus edellyttää alue- ja paikallistason toimivaa yhteistyötä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kansalaisten tarpeita, vastata niihin ja tarjota riittävät palvelut.

| 2. | kehottaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvia kumppanimaita noudattamaan ja levittämään hyviä vaalitapoja sekä ottamaan vastaan kansainväliset vaalitarkkailijat, jotta voidaan lisätä vaaliprosessin avoimuutta ja siten parantaa kansalaisten luottamusta demokratiaan. |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvia kumppanimaita noudattamaan ja levittämään hyviä vaalitapoja sekä ottamaan vastaan kansainväliset vaalitarkkailijat, jotta voidaan lisätä vaaliprosessin avoimuutta ja siten parantaa kansalaisten luottamusta demokratiaan.

| 3. | kehottaa tiedottamaan kansalaisille Euroopan naapuruuspolitiikasta nykyistä laajemmin sekä EU:ssa että kumppanimaissa ja maksimoimaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen erityisten ohjelmien ja toimien avulla. |
| --- | --- |

3.

kehottaa tiedottamaan kansalaisille Euroopan naapuruuspolitiikasta nykyistä laajemmin sekä EU:ssa että kumppanimaissa ja maksimoimaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen erityisten ohjelmien ja toimien avulla.

| 4. | korostaa tarvetta perustaa alue- ja paikallisviranomaisten alueellisia foorumeita, jotta voitaisiin noudattaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvaa alueellista lähestymistapaa (Välimeren alue, pohjoinen ja atlanttinen ulottuvuus sekä Mustanmeren alue) sekä edistää alueellista ja hajautettua yhteistyötä tukemalla kumppanuus- ja kehitysohjelmia kyseisillä alueilla toteutettavien yhdennettyjen toimien avulla. AK:n edustajien tulisi voida osallistua kunkin foorumin työskentelyyn. |
| --- | --- |

4.

korostaa tarvetta perustaa alue- ja paikallisviranomaisten alueellisia foorumeita, jotta voitaisiin noudattaa Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvaa alueellista lähestymistapaa (Välimeren alue, pohjoinen ja atlanttinen ulottuvuus sekä Mustanmeren alue) sekä edistää alueellista ja hajautettua yhteistyötä tukemalla kumppanuus- ja kehitysohjelmia kyseisillä alueilla toteutettavien yhdennettyjen toimien avulla. AK:n edustajien tulisi voida osallistua kunkin foorumin työskentelyyn.

| 5. | on tyytyväinen Ruotsin ja Puolan Eurooppa-neuvostolle tekemään yhteisaloitteiseen ”itäisen kumppanuuden” käynnistämisestä. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen Ruotsin ja Puolan Eurooppa-neuvostolle tekemään yhteisaloitteiseen ”itäisen kumppanuuden” käynnistämisestä.

| 6. | toivoo voivansa osallistua Euroopan komission kanssa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen kuuluvien ohjelmien laadinta- ja arviointiprosesseihin, jotta alueellista ulottuvuutta koskevat kysymykset voidaan paremmin sisällyttää välineen toimintapuitteisiin. |
| --- | --- |

6.

toivoo voivansa osallistua Euroopan komission kanssa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen kuuluvien ohjelmien laadinta- ja arviointiprosesseihin, jotta alueellista ulottuvuutta koskevat kysymykset voidaan paremmin sisällyttää välineen toimintapuitteisiin.

| 7. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joilla tuetaan vapaiden ja ammattimaisten viestimien kehittämistä EU:n kumppanimaissa. |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joilla tuetaan vapaiden ja ammattimaisten viestimien kehittämistä EU:n kumppanimaissa.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota korostamaan nykyistä selkeämmin paikallisen talouskehityksen merkitystä maiden yksittäisissä toimintaohjelmissa ja myöntämään siihen asianmukaista rahoitusta Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineestä (ENPI). |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan komissiota korostamaan nykyistä selkeämmin paikallisen talouskehityksen merkitystä maiden yksittäisissä toimintaohjelmissa ja myöntämään siihen asianmukaista rahoitusta Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineestä (ENPI).

| 9. | korostaa, että rajatylittävän yhteistyön ohjelmien seurantakomiteat ovat tärkeä kuulemismekanismi toimintamenettelyihin ja varojen hallinnointiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että rajatylittävän yhteistyön ohjelmien seurantakomiteat ovat tärkeä kuulemismekanismi toimintamenettelyihin ja varojen hallinnointiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.

| 10. | kehottaa kumppanimaiden hallituksia työskentelemään avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi sekä huolehtimaan siitä, että hallintokapasiteettia on tarpeeksi, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti yleistä korruptiotasoa ja korruption ehkäisyyn tähtääviä toimia niissä kumppanimaissa, joissa korruptio on edelleen demokratian, avoimuuden ja vastuullisuuden este. Komitea kehottaa komissiota niin ikään ottamaan tukemis- ja edistämistoimissaan huomioon sen, miten tässä asiassa edistytään. |
| --- | --- |

10.

kehottaa kumppanimaiden hallituksia työskentelemään avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi sekä huolehtimaan siitä, että hallintokapasiteettia on tarpeeksi, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti yleistä korruptiotasoa ja korruption ehkäisyyn tähtääviä toimia niissä kumppanimaissa, joissa korruptio on edelleen demokratian, avoimuuden ja vastuullisuuden este. Komitea kehottaa komissiota niin ikään ottamaan tukemis- ja edistämistoimissaan huomioon sen, miten tässä asiassa edistytään.

| 11. | kehottaa Israelin, Georgian, Tunisian ja Ukrainan hallituksia ratifioimaan korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen ja liittymään siten muihin EU:n kumppanimaihin, jotka ovat jo ratifioineet sopimuksen. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Israelin, Georgian, Tunisian ja Ukrainan hallituksia ratifioimaan korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen ja liittymään siten muihin EU:n kumppanimaihin, jotka ovat jo ratifioineet sopimuksen.

| 12. | pitää tervetulleena Euroopan komission toimiston avaamista Minskissä Valko-Venäjällä ja toivoo, että toimisto voi työskentelyllään vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa ja alue- ja paikallisdemokratiaa sekä lisätä Euroopan unionia, sen toimielimiä ja yhteisiä arvoja koskevaa yleistä tietoisuutta. |
| --- | --- |

12.

pitää tervetulleena Euroopan komission toimiston avaamista Minskissä Valko-Venäjällä ja toivoo, että toimisto voi työskentelyllään vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa ja alue- ja paikallisdemokratiaa sekä lisätä Euroopan unionia, sen toimielimiä ja yhteisiä arvoja koskevaa yleistä tietoisuutta.

| 13. | kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan pikaisesti tukeaan Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle, itsenäisille ja ammattimaisille viestimille sekä demokratiaan ja uudistuksiin sitoutuneille poliittisille puolueille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan pikaisesti tukeaan Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle, itsenäisille ja ammattimaisille viestimille sekä demokratiaan ja uudistuksiin sitoutuneille poliittisille puolueille.

| 14. | muistuttaa, että eräs Euroopan naapuruuspolitiikan keskeisistä periaatteista on sen erillisyys EU:n laajentumisprosessista ja -politiikasta sekä EU-jäsenyyteen liittyvistä kysymyksistä. Sillä ei kuitenkaan saa rajoittaa kumppanimaiden eikä EU:n suhteiden mahdollista tulevaa kehitystä. |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että eräs Euroopan naapuruuspolitiikan keskeisistä periaatteista on sen erillisyys EU:n laajentumisprosessista ja -politiikasta sekä EU-jäsenyyteen liittyvistä kysymyksistä. Sillä ei kuitenkaan saa rajoittaa kumppanimaiden eikä EU:n suhteiden mahdollista tulevaa kehitystä.

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tarjoamaan Ukrainalle ja Moldovalle mahdollisuutta entistä lähempiin suhteisiin laadittaessa uusia sopimuksia kymmenvuotisten kumppanuus- ja yhteistyösopimusten päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tarjoamaan Ukrainalle ja Moldovalle mahdollisuutta entistä lähempiin suhteisiin laadittaessa uusia sopimuksia kymmenvuotisten kumppanuus- ja yhteistyösopimusten päättymisen jälkeen.

| 16. | on tyytyväinen EU:n ulkoministerikokouksessa 26. toukokuuta 2008 tehtyyn ehdotukseen luoda tiiviimmät suhteet EU:n itäisten naapurien eli Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen EU:n ulkoministerikokouksessa 26. toukokuuta 2008 tehtyyn ehdotukseen luoda tiiviimmät suhteet EU:n itäisten naapurien eli Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa.

| 17. | tunnustaa unionin puheenjohtajavaltion Ranskan pyrkimyksen käynnistää uudelleen vuoropuhelu ja monenvälinen yhteistyö Välimeren etelä- ja itäpuolisten EU:n naapurimaiden kanssa, mikä vahvistaa osaltaan Barcelonan prosessia. |
| --- | --- |

17.

tunnustaa unionin puheenjohtajavaltion Ranskan pyrkimyksen käynnistää uudelleen vuoropuhelu ja monenvälinen yhteistyö Välimeren etelä- ja itäpuolisten EU:n naapurimaiden kanssa, mikä vahvistaa osaltaan Barcelonan prosessia.

| 18. | suhtautuu myönteisesti työskentelyn jatkamiseen sovittujen toimintasuunnitelmien toteuttamiseksi, koska ne ovat erinomaisia välineitä maiden sisäisten uudistusten edistämiseksi, ja kehottaa EU:ta laatimaan toimintasuunnitelmat jäljellä oleville kumppanimaille. |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti työskentelyn jatkamiseen sovittujen toimintasuunnitelmien toteuttamiseksi, koska ne ovat erinomaisia välineitä maiden sisäisten uudistusten edistämiseksi, ja kehottaa EU:ta laatimaan toimintasuunnitelmat jäljellä oleville kumppanimaille.

| 19. | on tyytyväinen vuoden 2005 alkupuolella voimaan tulleiden toimintasuunnitelmien tarkistamiseen ja kehottaa laatimaan laajennetut sopimukset Moldovan ja Israelin kanssa. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen vuoden 2005 alkupuolella voimaan tulleiden toimintasuunnitelmien tarkistamiseen ja kehottaa laatimaan laajennetut sopimukset Moldovan ja Israelin kanssa.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan jäsenet mukaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvien toimintasuunnitelmien edistymisen seurantaan aina kun mahdollista, jotta saataisiin suoria ja puolueettomia arvioita yksittäisten toimintasuunnitelmien toteuttamista koskevista näkökohdista. |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan jäsenet mukaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvien toimintasuunnitelmien edistymisen seurantaan aina kun mahdollista, jotta saataisiin suoria ja puolueettomia arvioita yksittäisten toimintasuunnitelmien toteuttamista koskevista näkökohdista.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten edustajat yksittäisten valtioiden toimintasuunnitelmien laatimisen ja toimeenpanon seurantaprosessiin. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten edustajat yksittäisten valtioiden toimintasuunnitelmien laatimisen ja toimeenpanon seurantaprosessiin.

| 22. | suosittaa määrittelemään huolellisesti rajatylittävän yhteistyön painopisteet pohjoisessa, idässä ja etelässä, jotta yhteisvaikutukset voidaan maksimoida ja työskennellä tehokkaasti hyväksytyissä toimintaohjelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

22.

suosittaa määrittelemään huolellisesti rajatylittävän yhteistyön painopisteet pohjoisessa, idässä ja etelässä, jotta yhteisvaikutukset voidaan maksimoida ja työskennellä tehokkaasti hyväksytyissä toimintaohjelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 23. | vahvistaa, että teknistä ja poliittista tukea on lisättävä, jotta voidaan varmistaa EU:n jäsenvaltioiden ja yhteisen rajan toisella puolella sijaitsevien naapurimaiden rajatylittävän ja kansainvälisen yhteistyön jatkuminen. |
| --- | --- |

23.

vahvistaa, että teknistä ja poliittista tukea on lisättävä, jotta voidaan varmistaa EU:n jäsenvaltioiden ja yhteisen rajan toisella puolella sijaitsevien naapurimaiden rajatylittävän ja kansainvälisen yhteistyön jatkuminen.

| 24. | on tyytyväinen uuteen Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen (ENPI), jonka toiminta alkoi vuonna 2007, ja erityisesti sen rajatylittävään ulottuvuuteen, joka mahdollistaa Euroopan aluekehitysrahaston ja ENPI:n tuella tapahtuvan yhteistyön EU:hun rajoittuvien alueiden kanssa. |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen uuteen Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen (ENPI), jonka toiminta alkoi vuonna 2007, ja erityisesti sen rajatylittävään ulottuvuuteen, joka mahdollistaa Euroopan aluekehitysrahaston ja ENPI:n tuella tapahtuvan yhteistyön EU:hun rajoittuvien alueiden kanssa.

| 25. | suhtautuu myönteisesti Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen kuuluvien rajatylittävän yhteistyön ohjelmien toteuttamisen aloittamiseen ja on valmis tekemään yhteistyötä ohjelmien seurannassa. Lisäksi komitea kehottaa komissiota ja osapuolia varmistamaan, että kaikki rajatylittävän yhteistyön ohjelmat viimeistellään ja hyväksytään oikea-aikaisesti. Komitea kehottaa myös huolehtimaan siitä, että kaikki resurssit, jotka Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa on osoitettu rajatylittävälle yhteistyölle, hyödynnetään jakamalla ne tässä tarkoituksessa tarvittaessa uudelleen maantieteellisillä lähialueilla käynnissä oleville ohjelmille. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen kuuluvien rajatylittävän yhteistyön ohjelmien toteuttamisen aloittamiseen ja on valmis tekemään yhteistyötä ohjelmien seurannassa. Lisäksi komitea kehottaa komissiota ja osapuolia varmistamaan, että kaikki rajatylittävän yhteistyön ohjelmat viimeistellään ja hyväksytään oikea-aikaisesti. Komitea kehottaa myös huolehtimaan siitä, että kaikki resurssit, jotka Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa on osoitettu rajatylittävälle yhteistyölle, hyödynnetään jakamalla ne tässä tarkoituksessa tarvittaessa uudelleen maantieteellisillä lähialueilla käynnissä oleville ohjelmille.

| 26. | suhtautuu myönteisesti EU:n ulkorajoilla tapahtuvaan rajatylittävään yhteistyöhön myönnettävien määrärahojen lisäämiseen vuosiksi 2007–2013. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota EU:n uuden koheesiopolitiikan puitteissa lisäämään edelleen EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten rajatylittävään yhteistyöhön tarkoitettua Interreg-tukea vuoden 2013 jälkeen, jotta voitaisiin puuttua näiden maiden kyseisille alueille ominaisiin yhteisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti EU:n ulkorajoilla tapahtuvaan rajatylittävään yhteistyöhön myönnettävien määrärahojen lisäämiseen vuosiksi 2007–2013. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota EU:n uuden koheesiopolitiikan puitteissa lisäämään edelleen EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten rajatylittävään yhteistyöhön tarkoitettua Interreg-tukea vuoden 2013 jälkeen, jotta voitaisiin puuttua näiden maiden kyseisille alueille ominaisiin yhteisiin ongelmiin.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ja naapuruuspolitiikkaan osallistuvia kumppanimaita hyödyntämään täysimääräisesti teknisen avun tiedonvaihtotoimistoa (Technical Assistance Information Exchange Office, TAIEX) ja kumppanuusvälineitä, jotta kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisille voidaan tarjota kohdennettua poliittista ja lainopillista neuvontaa maiden lainsäädännön lähentämisessä yhteisön säännöstöön. |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita ja naapuruuspolitiikkaan osallistuvia kumppanimaita hyödyntämään täysimääräisesti teknisen avun tiedonvaihtotoimistoa (Technical Assistance Information Exchange Office, TAIEX) ja kumppanuusvälineitä, jotta kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisille voidaan tarjota kohdennettua poliittista ja lainopillista neuvontaa maiden lainsäädännön lähentämisessä yhteisön säännöstöön.

| 28. | ilmaisee jälleen tukensa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämiselle, jotta voidaan edistää alueen valtioiden välistä alue- ja paikallistason yhteistyötä sekä tukea paikallisdemokratiaa, vakautta, hyvää hallintotapaa ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

28.

ilmaisee jälleen tukensa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämiselle, jotta voidaan edistää alueen valtioiden välistä alue- ja paikallistason yhteistyötä sekä tukea paikallisdemokratiaa, vakautta, hyvää hallintotapaa ja kestävää kehitystä.

| 29. | suhtautuu myönteisesti EU:n nykyisiin aihekohtaisiin rahoitusvälineisiin, joihin EU:n kumppanimaat voivat jo osallistua. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma ja Daphne. |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti EU:n nykyisiin aihekohtaisiin rahoitusvälineisiin, joihin EU:n kumppanimaat voivat jo osallistua. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma ja Daphne.

| 30. | kehottaa Euroopan talousalueeseen kuuluvien maiden (Islanti, Norja ja Liechtenstein) alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään merkittävää kokemustaan demokraattisten instituutioiden perustamiseksi ehdokasmaihin ja auttamaan EU:n kumppanimaita lisäämään demokraattisia valmiuksiaan ja kehittämään talouksiaan. |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan talousalueeseen kuuluvien maiden (Islanti, Norja ja Liechtenstein) alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään merkittävää kokemustaan demokraattisten instituutioiden perustamiseksi ehdokasmaihin ja auttamaan EU:n kumppanimaita lisäämään demokraattisia valmiuksiaan ja kehittämään talouksiaan.

| 31. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan mekanismin, jonka avulla voidaan vaihtaa tietoja EU:n kumppanimaiden kansalaisyhteiskuntaa tukevista yksittäisistä ja kollektiivisista toimista päällekkäisyyksien välttämiseksi ja tulevien ohjelmien yhteisvaikutusten lisäämiseksi. |
| --- | --- |

31.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan mekanismin, jonka avulla voidaan vaihtaa tietoja EU:n kumppanimaiden kansalaisyhteiskuntaa tukevista yksittäisistä ja kollektiivisista toimista päällekkäisyyksien välttämiseksi ja tulevien ohjelmien yhteisvaikutusten lisäämiseksi.

| 32. | on tyytyväinen Tempus- ja Erasmus Mundus -ohjelmien sekä muiden akateemisen yhteistyön ohjelmien jatkamiseen vuosina 2007–2010, koska ne tarjoavat opiskelumahdollisuuksia EU:n kumppanimaista tuleville opiskelijoille. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen Tempus- ja Erasmus Mundus -ohjelmien sekä muiden akateemisen yhteistyön ohjelmien jatkamiseen vuosina 2007–2010, koska ne tarjoavat opiskelumahdollisuuksia EU:n kumppanimaista tuleville opiskelijoille.

| 33. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan EU:n kumppanimaiden ja jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten ja pohdintaryhmien yhteistyötä, koska ne tarjoavat keskustelufoorumin kysymyksissä, jotka voivat olla arkaluonteisia maiden hallituksille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan EU:n kumppanimaiden ja jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten ja pohdintaryhmien yhteistyötä, koska ne tarjoavat keskustelufoorumin kysymyksissä, jotka voivat olla arkaluonteisia maiden hallituksille.

| 34. | toteaa, että liikkuvuuden ja liikennevälineiden käytön lisääntyessä myös hiilidioksidin ja kasvihuonekaasujen tuotanto lisääntyy, ja kehottaa kumppanimaita harkitsemaan ympäristöpolitiikkoja, koska ne ovat kestävän talouskasvun olennaisen tärkeä edellytys. Kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat tärkeässä asemassa, kun pyritään ottamaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset viestinnässä ja suunnittelussa. EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten tulisi suhtautua myönteisesti näitä teemoja koskevaan vuoropuheluun. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että liikkuvuuden ja liikennevälineiden käytön lisääntyessä myös hiilidioksidin ja kasvihuonekaasujen tuotanto lisääntyy, ja kehottaa kumppanimaita harkitsemaan ympäristöpolitiikkoja, koska ne ovat kestävän talouskasvun olennaisen tärkeä edellytys. Kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat tärkeässä asemassa, kun pyritään ottamaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset viestinnässä ja suunnittelussa. EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten tulisi suhtautua myönteisesti näitä teemoja koskevaan vuoropuheluun.

| 35. | on tyytyväinen Euro—Välimeri-kumppanuuden elvyttämiseen ja korostaa, että on tärkeää antaa kumppanuudelle alueellinen ulottuvuus ja tukea EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren eteläpuolisten kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten vuoropuhelua. Komitea katsoo, että kyseistä prosessia tukevaa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälinettä on mukautettava uudistettuun Barcelonan prosessiin. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen Euro—Välimeri-kumppanuuden elvyttämiseen ja korostaa, että on tärkeää antaa kumppanuudelle alueellinen ulottuvuus ja tukea EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren eteläpuolisten kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten vuoropuhelua. Komitea katsoo, että kyseistä prosessia tukevaa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälinettä on mukautettava uudistettuun Barcelonan prosessiin.

| 36. | kehottaa kehittämään EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten foorumeita itäisen dimension luomiseksi. |
| --- | --- |

36.

kehottaa kehittämään EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten foorumeita itäisen dimension luomiseksi.

| 37. | muistuttaa tuesta, jota osoitettiin aiheesta ”Rajatylittävä yhteistyö Euroopan pohjoisilla alueilla” annetussa poliittisessa julistuksessa (CdR 313/2006) Euroopan parlamentin aloitteelle pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin järjestämisestä. Samalla komitea toistaa ehdotuksensa, jonka mukaan on perustettava asianmukainen pysyvä elin keskustelemaan pohjoisen ulottuvuuden politiikkaan liittyvistä alue- ja paikallistasolle tärkeistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa tuesta, jota osoitettiin aiheesta ”Rajatylittävä yhteistyö Euroopan pohjoisilla alueilla” annetussa poliittisessa julistuksessa (CdR 313/2006) Euroopan parlamentin aloitteelle pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin järjestämisestä. Samalla komitea toistaa ehdotuksensa, jonka mukaan on perustettava asianmukainen pysyvä elin keskustelemaan pohjoisen ulottuvuuden politiikkaan liittyvistä alue- ja paikallistasolle tärkeistä kysymyksistä.

| 38. | on tyytyväinen, että Euroopan komissio pitää tärkeänä merkittävien liikennekäytävien jatkamista EU:n naapurivaltioihin Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa. Yhtenäinen ja kestävä liikenneverkko on olennainen Euroopan naapuruuspolitiikan talousulottuvuuden kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen, että Euroopan komissio pitää tärkeänä merkittävien liikennekäytävien jatkamista EU:n naapurivaltioihin Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa. Yhtenäinen ja kestävä liikenneverkko on olennainen Euroopan naapuruuspolitiikan talousulottuvuuden kehittämisen kannalta.

Liikkuvuus ja muuttoliike

ALUEIDEN KOMITEA

| 39. | toistaa näkemyksensä siitä, että liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet vahvistavat kumppanimaiden kykyä hyötyä taloudellisesta integraatiosta ja että molemminpuolisen ymmärtämyksen kasvattaminen on erittäin vaikeaa lisäämättä kumppanimaiden kansalaisten mahdollisuuksia matkustaa EU:hun. |
| --- | --- |

39.

toistaa näkemyksensä siitä, että liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet vahvistavat kumppanimaiden kykyä hyötyä taloudellisesta integraatiosta ja että molemminpuolisen ymmärtämyksen kasvattaminen on erittäin vaikeaa lisäämättä kumppanimaiden kansalaisten mahdollisuuksia matkustaa EU:hun.

| 40. | on tyytyväinen mahdollisuuteen jatkaa EU:n jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallishallinnon harjoittelijoiden ja virkamiesten määräaikaista vaihtoa. |
| --- | --- |

40.

on tyytyväinen mahdollisuuteen jatkaa EU:n jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallishallinnon harjoittelijoiden ja virkamiesten määräaikaista vaihtoa.

| 41. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita kehittämään viisumien myöntämisprosessia kansalaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää opiskelijoihin, kulttuuri- ja akateemiseen vaihtoon sekä kansalaisyhteiskunnan edustajiin. Ihmisten välisten yhteyksien kehittäminen on helpompaa, jos viisumeista perittäviä maksuja alennetaan ja menettelytapoja yksinkertaistetaan. |
| --- | --- |

41.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita kehittämään viisumien myöntämisprosessia kansalaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää opiskelijoihin, kulttuuri- ja akateemiseen vaihtoon sekä kansalaisyhteiskunnan edustajiin. Ihmisten välisten yhteyksien kehittäminen on helpompaa, jos viisumeista perittäviä maksuja alennetaan ja menettelytapoja yksinkertaistetaan.

| 42. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tehostamaan konsulipalveluja kumppanimaissa ja kannustaa perustamaan niihin Schengen-maiden yhteisiä viisuminhakupisteitä. |
| --- | --- |

42.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita tehostamaan konsulipalveluja kumppanimaissa ja kannustaa perustamaan niihin Schengen-maiden yhteisiä viisuminhakupisteitä.

| 43. | on tyytyväinen siihen, että Ukrainan ja Moldovan kanssa on solmittu viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinoton toteuttamista koskevat sopimukset. Samalla komitea kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään äskettäin unioniin liittyneistä maista saatuja kokemuksia ja aloittamaan neuvottelut vastaavista sopimuksista muiden kumppanimaiden kanssa. |
| --- | --- |

43.

on tyytyväinen siihen, että Ukrainan ja Moldovan kanssa on solmittu viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinoton toteuttamista koskevat sopimukset. Samalla komitea kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään äskettäin unioniin liittyneistä maista saatuja kokemuksia ja aloittamaan neuvottelut vastaavista sopimuksista muiden kumppanimaiden kanssa.

| 44. | korostaa, että liikkuvuuden kehittyminen on mahdollista vain turvallisessa ympäristössä. Tämä edellyttää uudessa mobiliteettikumppanuusjärjestelmässä kaikkien maiden yhteistä vastuuta puuttua muuttoliikkeen asettamiin haasteisiin. Siksi myös kumppanimailta on edellytettävä enemmän turvallisuuden ja oikeuden hyväksi. Uuteen järjestelmään tulisi sisällyttää keinoja torjua laitonta muuttoliikettä ja tarjota nykyistä enemmän mahdollisuuksia kumppanimaista EU:hun tapahtuvaan lailliseen maahanmuuttoon. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että liikkuvuuden kehittyminen on mahdollista vain turvallisessa ympäristössä. Tämä edellyttää uudessa mobiliteettikumppanuusjärjestelmässä kaikkien maiden yhteistä vastuuta puuttua muuttoliikkeen asettamiin haasteisiin. Siksi myös kumppanimailta on edellytettävä enemmän turvallisuuden ja oikeuden hyväksi. Uuteen järjestelmään tulisi sisällyttää keinoja torjua laitonta muuttoliikettä ja tarjota nykyistä enemmän mahdollisuuksia kumppanimaista EU:hun tapahtuvaan lailliseen maahanmuuttoon.

| 45. | toistaa näkemyksensä siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etulinjassa käsiteltäessä muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä. Tämä koskee laitonta maahanmuuttoa, koska alue- ja paikallisviranomaisten on huolehdittava saapujien vastaanottamisesta sekä laittoman työnteon aiheuttamista ongelmista. Se pätee myös lailliseen maahanmuuttoon, koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa paikallisten palvelujen tarjonnasta. |
| --- | --- |

45.

toistaa näkemyksensä siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etulinjassa käsiteltäessä muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä. Tämä koskee laitonta maahanmuuttoa, koska alue- ja paikallisviranomaisten on huolehdittava saapujien vastaanottamisesta sekä laittoman työnteon aiheuttamista ongelmista. Se pätee myös lailliseen maahanmuuttoon, koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa paikallisten palvelujen tarjonnasta.

| 46. | pitää tärkeänä EU:n rajaturvallisuusviraston (1) ja paikallisviranomaisten yhteistyötä laittoman maahanmuuton estämiseksi ja kehottaa tiivistämään rajanaapureina olevien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyötä. |
| --- | --- |

46.

pitää tärkeänä EU:n rajaturvallisuusviraston (1) ja paikallisviranomaisten yhteistyötä laittoman maahanmuuton estämiseksi ja kehottaa tiivistämään rajanaapureina olevien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyötä.

| 47. | kehottaa komissiota kannustamaan eri osapuolia ja ottamaan itse osaa käytännön ratkaisujen löytämiseen, jotta eteläisten ulkoisten merirajojen hallintaa voidaan vahvistaa ja jotta voidaan parantaa unionin, sen jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten toimintaedellytyksiä kriittisissä tilanteissa yhteistyössä alkuperämaiden kanssa, esimerkiksi kun maahan pyrkii samaan aikaan suuri määrä siirtolaisia (2). |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota kannustamaan eri osapuolia ja ottamaan itse osaa käytännön ratkaisujen löytämiseen, jotta eteläisten ulkoisten merirajojen hallintaa voidaan vahvistaa ja jotta voidaan parantaa unionin, sen jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten toimintaedellytyksiä kriittisissä tilanteissa yhteistyössä alkuperämaiden kanssa, esimerkiksi kun maahan pyrkii samaan aikaan suuri määrä siirtolaisia (2).

| 48. | kehottaa komissiota perustamaan EU:n talousarvioon Euroopan kotouttamisrahaston lisäksi uuden aihekohtaisen rahoitusvälineen, jotta voidaan auttaa unionin ulkopuolisista maista tulevien huomattavien maahanmuuttajavirtojen kohteena olevien EU:n jäsenvaltioiden paikallisviranomaisia vastaamaan tehokkaasti haasteisiin, joita maahanmuuttajaväestö asettaa paikallisille palveluille. |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota perustamaan EU:n talousarvioon Euroopan kotouttamisrahaston lisäksi uuden aihekohtaisen rahoitusvälineen, jotta voidaan auttaa unionin ulkopuolisista maista tulevien huomattavien maahanmuuttajavirtojen kohteena olevien EU:n jäsenvaltioiden paikallisviranomaisia vastaamaan tehokkaasti haasteisiin, joita maahanmuuttajaväestö asettaa paikallisille palveluille.

| 49. | kehottaa Euroopan komissiota myöntämään tarvittavat varat, jotta erityisesti ammattitaitoisen työvoiman maastamuutosta kärsivien maiden paikallisviranomaiset voivat luoda ammattitaitoisia ja koulutettuja ihmisiä kiinnostavia mahdollisuuksia ja varmistaa paikallisen taloudellisen ja kulttuurisen kehityksen. |
| --- | --- |

49.

kehottaa Euroopan komissiota myöntämään tarvittavat varat, jotta erityisesti ammattitaitoisen työvoiman maastamuutosta kärsivien maiden paikallisviranomaiset voivat luoda ammattitaitoisia ja koulutettuja ihmisiä kiinnostavia mahdollisuuksia ja varmistaa paikallisen taloudellisen ja kulttuurisen kehityksen.

| 50. | kehottaa komissiota EU:n uuden koheesiopolitiikan puitteissa lisäämään unionin jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten rajatylittävään yhteistyöhön tarkoitettua Interreg-tukea vuoden 2013 jälkeen, jotta voitaisiin puuttua näiden maiden kyseisille alueille ominaisiin yhteisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota EU:n uuden koheesiopolitiikan puitteissa lisäämään unionin jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten rajatylittävään yhteistyöhön tarkoitettua Interreg-tukea vuoden 2013 jälkeen, jotta voitaisiin puuttua näiden maiden kyseisille alueille ominaisiin yhteisiin ongelmiin.

| 51. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään paikallista rajaliikennettä koskevaa asetusta, joka antaa niille mahdollisuuden solmia kahdenvälisiä sopimuksia rajanaapureina olevien yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja kehittää rajatylittäviä yhteyksiä. EU:n jäsenvaltioiden tulisi nopeuttaa ja yksinkertaistaa viisumivaatimukset aiemmin täyttäneiden henkilöiden viisumihakemusten käsittelyä. |
| --- | --- |

51.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään paikallista rajaliikennettä koskevaa asetusta, joka antaa niille mahdollisuuden solmia kahdenvälisiä sopimuksia rajanaapureina olevien yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja kehittää rajatylittäviä yhteyksiä. EU:n jäsenvaltioiden tulisi nopeuttaa ja yksinkertaistaa viisumivaatimukset aiemmin täyttäneiden henkilöiden viisumihakemusten käsittelyä.

Ihmisoikeudet ja ihmiskauppa

ALUEIDEN KOMITEA

| 52. | panee merkille, että ihmisoikeudet ja demokratia ovat kehittyneet merkittävästi Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euro—Välimeri-kumppanuusohjelman käynnistämisestä lähtien, ja kehottaa kumppanimaiden hallituksia jatkamaan yleismaailmallisten ihmisoikeuksien ja demokratian perusperiaatteiden omaksumista, koska ne ovat yksi EU:n keskeisistä arvoista. |
| --- | --- |

52.

panee merkille, että ihmisoikeudet ja demokratia ovat kehittyneet merkittävästi Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euro—Välimeri-kumppanuusohjelman käynnistämisestä lähtien, ja kehottaa kumppanimaiden hallituksia jatkamaan yleismaailmallisten ihmisoikeuksien ja demokratian perusperiaatteiden omaksumista, koska ne ovat yksi EU:n keskeisistä arvoista.

| 53. | kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan työskentelyä kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen, naisten ja lasten oikeuksien parantamiseksi. Samalla se kehottaa kyseisten maiden hallituksia suhtautumaan entistä avoimemmin kansalaisyhteiskunnan panokseen. |
| --- | --- |

53.

kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan työskentelyä kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen, naisten ja lasten oikeuksien parantamiseksi. Samalla se kehottaa kyseisten maiden hallituksia suhtautumaan entistä avoimemmin kansalaisyhteiskunnan panokseen.

| 54. | suhtautuu myönteisesti kaikkien EU:n kumppanimaiden käynnistämiin toimiin naisten osallistumisen vahvistamiseksi poliittisessa, yhteiskunta- ja talouselämässä sekä naisten ja miesten yhtäläisten oikeuksien edistämiseksi. Komitea toteaa kuitenkin, että naisten syrjintä ja perheväkivalta on edelleen hyvin yleistä, ja kehottaa kumppanimaita lisäämään ponnisteluja naisten oikeuksien edistämiseksi. |
| --- | --- |

54.

suhtautuu myönteisesti kaikkien EU:n kumppanimaiden käynnistämiin toimiin naisten osallistumisen vahvistamiseksi poliittisessa, yhteiskunta- ja talouselämässä sekä naisten ja miesten yhtäläisten oikeuksien edistämiseksi. Komitea toteaa kuitenkin, että naisten syrjintä ja perheväkivalta on edelleen hyvin yleistä, ja kehottaa kumppanimaita lisäämään ponnisteluja naisten oikeuksien edistämiseksi.

| 55. | toteaa, että eräiden EU:n kumppanimaiden ja jäsenvaltioiden välinen ihmiskauppa on edelleen erittäin vakava ongelma. |
| --- | --- |

55.

toteaa, että eräiden EU:n kumppanimaiden ja jäsenvaltioiden välinen ihmiskauppa on edelleen erittäin vakava ongelma.

| 56. | kehottaa Valko-Venäjän hallitusta ratifioimaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen ja asiaan liittyvät pöytäkirjat, aloittamaan rakentavan vuoropuhelun EU:n kanssa ja osallistumaan täysipainoisesti Euroopan naapuruuspolitiikkaan. |
| --- | --- |

56.

kehottaa Valko-Venäjän hallitusta ratifioimaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen ja asiaan liittyvät pöytäkirjat, aloittamaan rakentavan vuoropuhelun EU:n kanssa ja osallistumaan täysipainoisesti Euroopan naapuruuspolitiikkaan.

| 57. | muistuttaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkityksestä ja kehottaa Jordaniaa, Libanonia ja Marokkoa ratifioimaan järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevat ILO:n keskeiset yleissopimukset. |
| --- | --- |

57.

muistuttaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkityksestä ja kehottaa Jordaniaa, Libanonia ja Marokkoa ratifioimaan järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevat ILO:n keskeiset yleissopimukset.

| 58. | kehottaa komissiota asettamaan naapuruuspolitiikassaan etusivulle ihmiskaupan uhrien suojelun ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevan EU:n keskeisen periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota asettamaan naapuruuspolitiikassaan etusivulle ihmiskaupan uhrien suojelun ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevan EU:n keskeisen periaatteen mukaisesti.

| 59. | huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli ihmiskaupan torjunnassa. Näin ollen komitea suosittaa, että EU:n kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaiset laativat ja toteuttavat — asianmukaisten kansallisten oikeusjärjestelmien mukaisesti — alueellisia ja paikallisia toimintasuunnitelmia ja -strategioita tiiviissä yhteistyössä hallitusten ja muiden jäsenvaltioiden kanssa ihmiskaupan torjumiseksi ja uhrien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

59.

huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli ihmiskaupan torjunnassa. Näin ollen komitea suosittaa, että EU:n kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaiset laativat ja toteuttavat — asianmukaisten kansallisten oikeusjärjestelmien mukaisesti — alueellisia ja paikallisia toimintasuunnitelmia ja -strategioita tiiviissä yhteistyössä hallitusten ja muiden jäsenvaltioiden kanssa ihmiskaupan torjumiseksi ja uhrien suojelemiseksi.

| 60. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia avustamaan kumppanimaiden vastaavia toimijoita kehittämään toimintasuunnitelmia, joihin voisi sisältyä erikoistuneen alue- tai paikallistason resurssikeskuksen tai tukiyksikön perustaminen. Yksikön tarkoituksena olisi toimia muun muassa ihmiskaupan torjumiseksi, laatia tiedotuskampanjoja, suunnitella erikoiskoulutusta poliisille ja ihmiskaupan uhrien parissa työskenteleville ammattilaisille sekä lisätä naisten ja lasten koulutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

60.

kehottaa EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia avustamaan kumppanimaiden vastaavia toimijoita kehittämään toimintasuunnitelmia, joihin voisi sisältyä erikoistuneen alue- tai paikallistason resurssikeskuksen tai tukiyksikön perustaminen. Yksikön tarkoituksena olisi toimia muun muassa ihmiskaupan torjumiseksi, laatia tiedotuskampanjoja, suunnitella erikoiskoulutusta poliisille ja ihmiskaupan uhrien parissa työskenteleville ammattilaisille sekä lisätä naisten ja lasten koulutusmahdollisuuksia.

| 61. | on tyytyväinen siihen, että kaikki EU:n kumppanimaat ovat allekirjoittaneet kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen. Samalla se kehottaa Israelin, Marokon ja Jordanian hallituksia allekirjoittamaan ja ratifioimaan ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta koskevan ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan. |
| --- | --- |

61.

on tyytyväinen siihen, että kaikki EU:n kumppanimaat ovat allekirjoittaneet kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen. Samalla se kehottaa Israelin, Marokon ja Jordanian hallituksia allekirjoittamaan ja ratifioimaan ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta koskevan ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan.

| 62. | yhtyy 1. syyskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmiin Georgian konfliktista ja korostaa samalla paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia konfliktien ratkaisemisessa ja niitä seuraavassa jälleenrakentamisessa. Lisäksi komitea kehottaa Georgian ja Venäjän hallituksia sekä Etelä-Ossetian viranomaisia ryhtymään kiireellisesti tarvittaviin toimiin, jotta kaikki Etelä-Ossetian sodan seurauksena kotiseuduiltaan siirtymään joutuneet henkilöt ja pakolaiset voivat palata turvallisesti ja pysyvästi koteihinsa. |
| --- | --- |

62.

yhtyy 1. syyskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmiin Georgian konfliktista ja korostaa samalla paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia konfliktien ratkaisemisessa ja niitä seuraavassa jälleenrakentamisessa. Lisäksi komitea kehottaa Georgian ja Venäjän hallituksia sekä Etelä-Ossetian viranomaisia ryhtymään kiireellisesti tarvittaviin toimiin, jotta kaikki Etelä-Ossetian sodan seurauksena kotiseuduiltaan siirtymään joutuneet henkilöt ja pakolaiset voivat palata turvallisesti ja pysyvästi koteihinsa.

Alueelliset konfliktit

ALUEIDEN KOMITEA

| 63. | muistuttaa, että on EU:n välittömän edun mukaista edistää lukkiutuneiden konfliktien (3) ratkaisemista, koska ne voivat heikentää Euroopan omaa turvallisuutta esimerkiksi laajentumalla alueellisiksi, aiheuttamalla hallitsemattomia muuttovirtoja ja keskeyttämällä energiatoimituksia. |
| --- | --- |

63.

muistuttaa, että on EU:n välittömän edun mukaista edistää lukkiutuneiden konfliktien (3) ratkaisemista, koska ne voivat heikentää Euroopan omaa turvallisuutta esimerkiksi laajentumalla alueellisiksi, aiheuttamalla hallitsemattomia muuttovirtoja ja keskeyttämällä energiatoimituksia.

| 64. | toteaa jälleen, että on vaikea hyödyntää Euroopan naapuruuspolitiikan kaikkia mahdollisuuksia, ellei ensin ratkaista konflikteja, jotka tekevät alueellisesta yhteistyöstä hyvin vaikeaa tai jopa mahdotonta. Ihmiset ja paikallisyhteisöt rajojen molemmin puolin kärsivät eniten hallitusten kyvyttömyydestä sitoutua vuoropuheluun ja rakentavaan konfliktinratkaisuun. |
| --- | --- |

64.

toteaa jälleen, että on vaikea hyödyntää Euroopan naapuruuspolitiikan kaikkia mahdollisuuksia, ellei ensin ratkaista konflikteja, jotka tekevät alueellisesta yhteistyöstä hyvin vaikeaa tai jopa mahdotonta. Ihmiset ja paikallisyhteisöt rajojen molemmin puolin kärsivät eniten hallitusten kyvyttömyydestä sitoutua vuoropuheluun ja rakentavaan konfliktinratkaisuun.

| 65. | kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti lukkiutuneiden konfliktien ratkaisemiseen tukemalla erilaisia luottamusta lisääviä toimia, konfliktinhallintaa, ihmisten välisiä yhteyksiä, ”kaupunkidiplomatiaa” sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksien parantamista itsenäistymään pyrkivillä alueilla. EU:n olisi lisäksi pidettävä huoli siitä, että konfliktit pysyvät alan kansainvälisten järjestöjen ja asianomaisten maiden kanssa järjestettävien kokousten asialistalla. |
| --- | --- |

65.

kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti lukkiutuneiden konfliktien ratkaisemiseen tukemalla erilaisia luottamusta lisääviä toimia, konfliktinhallintaa, ihmisten välisiä yhteyksiä, ”kaupunkidiplomatiaa” sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksien parantamista itsenäistymään pyrkivillä alueilla. EU:n olisi lisäksi pidettävä huoli siitä, että konfliktit pysyvät alan kansainvälisten järjestöjen ja asianomaisten maiden kanssa järjestettävien kokousten asialistalla.

| 66. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan rajavalvontaohjelmia samoin kuin itsenäistymään pyrkivien alueiden rajojen molemmilla puolilla sijaitsevien paikallisyhteisöjen välistä luottamusta lisääviä toimia. Poliittisen, talous- ja oikeusjärjestelmän lähentäminen mahdollistaa sosiaalisen osallisuuden edistämisen ja infrastruktuurien jälleenrakentamisen. Erityisen tärkeitä ovat ansiomahdollisuuksien lisäämiseksi toteutettavat paikalliset hankkeet. |
| --- | --- |

66.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan rajavalvontaohjelmia samoin kuin itsenäistymään pyrkivien alueiden rajojen molemmilla puolilla sijaitsevien paikallisyhteisöjen välistä luottamusta lisääviä toimia. Poliittisen, talous- ja oikeusjärjestelmän lähentäminen mahdollistaa sosiaalisen osallisuuden edistämisen ja infrastruktuurien jälleenrakentamisen. Erityisen tärkeitä ovat ansiomahdollisuuksien lisäämiseksi toteutettavat paikalliset hankkeet.

| 67. | kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään EU:n laajentumisprosessista viime aikoina saatuja kokemuksia ja asettamaan hyvät naapuruussuhteet edellytykseksi unionin naapuruuspolitiikan etujen ja potentiaalin täysimääräiselle hyödyntämiselle. Komission tulisi kannustaa lukkiutuneiden konfliktien osapuolia etsimään aidosti uusia keinoja kaikkien osapuolten hyväksyttävissä olevien ja kestävien ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

67.

kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään EU:n laajentumisprosessista viime aikoina saatuja kokemuksia ja asettamaan hyvät naapuruussuhteet edellytykseksi unionin naapuruuspolitiikan etujen ja potentiaalin täysimääräiselle hyödyntämiselle. Komission tulisi kannustaa lukkiutuneiden konfliktien osapuolia etsimään aidosti uusia keinoja kaikkien osapuolten hyväksyttävissä olevien ja kestävien ratkaisujen löytämiseksi.

Bryssel 9. lokakuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Frontex on Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto.

1

(2)  CdR 64/2007 fin.

2

(3)  Transnistrian, Abhasian, Etelä-Ossetian, Vuoristo-Karabahin, Lähi-idän ja Länsi-Saharan konfliktit.

3

---

19.12.2008

| 19.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 325/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 325/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---