# Euroopa Liidu C 2/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 2 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide7. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 2

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide7. jaanuar 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 002/01 | Komisjoni arvamus, 22. detsember 2008, Prantsusmaal Cadarache'is asuvatest JULES HOROWITZi nimelisest teadusreaktorist ja lõhustuvate materjalide ladustamiskohast MAGENTA pärit radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kava kohta Euratomi asutamislepingu artiklist 37 lähtuvalt | 1 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2009/C 002/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks | 2 |
| 2009/C 002/03 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

2009/C 002/01

Komisjoni arvamus, 22. detsember 2008, Prantsusmaal Cadarache'is asuvatest JULES HOROWITZi nimelisest teadusreaktorist ja lõhustuvate materjalide ladustamiskohast MAGENTA pärit radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kava kohta Euratomi asutamislepingu artiklist 37 lähtuvalt

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

2009/C 002/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks

2

2009/C 002/03

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele

7

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 002/04 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 21 |
| 2009/C 002/06 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 23 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 002/04

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

21

2009/C 002/06

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

23

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 002/07 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 2,5 % 1. jaanuar 2009 — Euro vahetuskurss | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 002/07

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 2,5 % 1. jaanuar 2009 — Euro vahetuskurss

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2009/C 002/08

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

22. detsember 2008,

Prantsusmaal Cadarache'is asuvatest JULES HOROWITZi nimelisest teadusreaktorist ja lõhustuvate materjalide ladustamiskohast MAGENTA pärit radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kava kohta Euratomi asutamislepingu artiklist 37 lähtuvalt

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2009/C 2/01)

Euroopa Komisjon sai 29. aprillil 2008 Prantsusmaa valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt üldandmed Cadarache'is asuvast JULES HOROWITZi nimelisest teadusreaktorist ja lõhustuvate materjalide ladustamiskohast MAGENTA pärit radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Tuginedes nendele andmetele ja Prantsusmaa valitsuse esindajate poolt eksperdirühma 15. ja 16. septembri 2008. aasta kohtumisel esitatud täiendavale teabele, on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa mõlema rajatise ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Itaalia territooriumil asuva lähima punkti vahel on ligikaudu 110 km, samas kui Hispaania jääb 230 km kaugusele. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa mõlema rajatise ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Itaalia territooriumil asuva lähima punkti vahel on ligikaudu 110 km, samas kui Hispaania jääb 230 km kaugusele.

| 2. | Tavapärase tegevuse käigus mõlemast rajatisest väljutatavad gaasilised ja vedelad radioaktiivsed heited ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

2.

Tavapärase tegevuse käigus mõlemast rajatisest väljutatavad gaasilised ja vedelad radioaktiivsed heited ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 3. | Mõlemast rajatisest pärit tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsusmaa valitsuse määratud jäätmekäitlusettevõtetesse. Teadusreaktori kasutatud tuumkütus ladustatakse ajutiselt kohapeal enne selle vedu ümbertöötlemistehasesse La Hague'is. |
| --- | --- |

3.

Mõlemast rajatisest pärit tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsusmaa valitsuse määratud jäätmekäitlusettevõtetesse. Teadusreaktori kasutatud tuumkütus ladustatakse ajutiselt kohapeal enne selle vedu ümbertöötlemistehasesse La Hague'is.

| 4. | Kummagi rajatise puhul ei ohusta üldandmetes vastavalt kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

4.

Kummagi rajatise puhul ei ohusta üldandmetes vastavalt kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid teiste liikmesriikide elanike tervist.

KOKKUVÕTTES on komisjon arvamusel, et nii tavapärase tegevuse käigus kui ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral puudub Cadarache'is asuvatest JULES HOROWITZi nimelisest teadusreaktorist ja lõhustuvate materjalide ladustamiskohast MAGENTA pärit mis tahes kujul radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kava rakendumise korral teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivse saastumise oht.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/2

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks”

(2009/C 2/02)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 4. märtsi 2008. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (2) artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon saatis Euroopa Andmekaitseinspektorile 4. märtsil 2008 kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (edaspidi „ettepanek”). Seda konsulteerimist tuleks otsuse preambulis selgelt mainida. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis Euroopa Andmekaitseinspektorile 4. märtsil 2008 kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (edaspidi „ettepanek”). Seda konsulteerimist tuleks otsuse preambulis selgelt mainida.

Ettepaneku kontekst

| 2. | Uus mitmeaastane programm (edaspidi „programm”) esitati jätkuna programmidele „Safer Internet” (1999–2004) ja „Safer Internet Plus” (2005–2008). |
| --- | --- |

2.

Uus mitmeaastane programm (edaspidi „programm”) esitati jätkuna programmidele „Safer Internet” (1999–2004) ja „Safer Internet Plus” (2005–2008).

| 3. | Selles määratakse kindlaks neli tegevussuunist:






  — | ebaseadusliku sisuga materjalide hulga vähendamine ja kahjuliku tegevusega võitlemine võrgus; |
| --- | --- | --- |

3.

Selles määratakse kindlaks neli tegevussuunist:

—

ebaseadusliku sisuga materjalide hulga vähendamine ja kahjuliku tegevusega võitlemine võrgus;

| — | turvalisema võrgukeskkonna edendamine; |
| --- | --- |

—

turvalisema võrgukeskkonna edendamine;

| — | üldsuse teadlikkuse tagamine; |
| --- | --- |

—

üldsuse teadlikkuse tagamine;

| — | teadmistebaasi loomine. |
| --- | --- |

—

teadmistebaasi loomine.

| 4. | Programm on esitatud asjaomaste ühenduse poliitikavaldkondade, programmide ja meetmetega kooskõlas oleva ja neid täiendavana. Võttes arvesse suurt hulka olemasolevaid regulatiivseid meetmeid, mis käsitlevad laste kaitset uute tehnoloogiate kontekstis, keskendub see pigem tegevusele kui reguleerimisele. Tähelepanu keskpunktis on tehtavate algatuste tõhusus ja tulemuslikkus ning kohandumine uute tehnoloogiate arengule. Seda silmas pidades nähakse ette ulatuslikum teabe ja parimate tavade vahetamine. |
| --- | --- |

4.

Programm on esitatud asjaomaste ühenduse poliitikavaldkondade, programmide ja meetmetega kooskõlas oleva ja neid täiendavana. Võttes arvesse suurt hulka olemasolevaid regulatiivseid meetmeid, mis käsitlevad laste kaitset uute tehnoloogiate kontekstis, keskendub see pigem tegevusele kui reguleerimisele. Tähelepanu keskpunktis on tehtavate algatuste tõhusus ja tulemuslikkus ning kohandumine uute tehnoloogiate arengule. Seda silmas pidades nähakse ette ulatuslikum teabe ja parimate tavade vahetamine.

| 5. | Raaminstrumendina ei käsitle programm üksikasjalikult võetavaid meetmeid, vaid võimaldab kooskõlas nelja kindlaks määratud tegevussuunisega projektikonkursside ja pakkumismenetluste korraldamist. |
| --- | --- |

5.

Raaminstrumendina ei käsitle programm üksikasjalikult võetavaid meetmeid, vaid võimaldab kooskõlas nelja kindlaks määratud tegevussuunisega projektikonkursside ja pakkumismenetluste korraldamist.

Arvamuse põhielemendid

| 6. | Programmi üldised suunised käsitlevad internetti ja muid kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitset, asetamata rõhku küsimuse eraelu kaitse aspektidele (3). Toetades täielikult ettepaneku eesmärki, toob Euroopa Andmekaitseinspektor käesolevas arvamuses esile need eraelu kaitset puudutavad aspektid. |
| --- | --- |

6.

Programmi üldised suunised käsitlevad internetti ja muid kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitset, asetamata rõhku küsimuse eraelu kaitse aspektidele (3). Toetades täielikult ettepaneku eesmärki, toob Euroopa Andmekaitseinspektor käesolevas arvamuses esile need eraelu kaitset puudutavad aspektid.

| 7. | Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et on väga oluline, et kavaldatavad algatused oleksid kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga, nagu seda ettepanekus on tsiteeritud (4), ja eelkõige direktiiviga 2000/31/EÜ elektroonilise kaubanduse kohta, direktiiviga 2002/58/EÜ eraelu kaitse kohta elektroonilises keskkonnas ja direktiiviga 95/46/EÜ andmekaitse kohta (5). |
| --- | --- |

7.

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et on väga oluline, et kavaldatavad algatused oleksid kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga, nagu seda ettepanekus on tsiteeritud (4), ja eelkõige direktiiviga 2000/31/EÜ elektroonilise kaubanduse kohta, direktiiviga 2002/58/EÜ eraelu kaitse kohta elektroonilises keskkonnas ja direktiiviga 95/46/EÜ andmekaitse kohta (5).

| 8. | Isikuandmete kaitset tuleks võtta arvesse erinevate programmiga seotud aspektide ja osalejate puhul: laste isikuandmete kaitse on muidugi peamine küsimus, kuid mitte ainus; samuti tuleks arvesse võtta isikuandmete kaitset seoses laste kaitse eesmärgil jälgitavate isikute ja infosisuga. |
| --- | --- |

8.

Isikuandmete kaitset tuleks võtta arvesse erinevate programmiga seotud aspektide ja osalejate puhul: laste isikuandmete kaitse on muidugi peamine küsimus, kuid mitte ainus; samuti tuleks arvesse võtta isikuandmete kaitset seoses laste kaitse eesmärgil jälgitavate isikute ja infosisuga.

| 9. | Neid küsimusi käsitletakse käesolevas arvamuses järgmiselt:






  — | II osas käsitletakse seost andmekaitse ja laste turvalisuse vahel, rõhutades asjaolu, et laste andmete kaitse on hädavajalik samm suurema turvalisuse ja kuritarvituste ennetamise suunas; |
| --- | --- | --- |

9.

Neid küsimusi käsitletakse käesolevas arvamuses järgmiselt:

—

II osas käsitletakse seost andmekaitse ja laste turvalisuse vahel, rõhutades asjaolu, et laste andmete kaitse on hädavajalik samm suurema turvalisuse ja kuritarvituste ennetamise suunas;

| — | III osas rõhutab arvamus tõsiasja, et isikuandmete töötlemine kaasneb ka internetis leiduvast kahtlasest infosisust või seal tegutsevatest kahtlastest isikutest teatamise ning nende filtreerimise ja blokeerimisega:






  — | esimeses jaos analüüsitakse andmekaitse perspektiivist kahtlastest isikutest ja faktidest teatamise küsimust; |
| --- | --- | --- |

—

III osas rõhutab arvamus tõsiasja, et isikuandmete töötlemine kaasneb ka internetis leiduvast kahtlasest infosisust või seal tegutsevatest kahtlastest isikutest teatamise ning nende filtreerimise ja blokeerimisega:

—

esimeses jaos analüüsitakse andmekaitse perspektiivist kahtlastest isikutest ja faktidest teatamise küsimust;

| — | teises jaos keskendutakse tehniliste vahendite rollile; |
| --- | --- |

—

teises jaos keskendutakse tehniliste vahendite rollile;

| — | viimase jao teemaks on tööstusharu ettevõtete vastutus seoses nende kontrolliga kasutajaandmete ja sisuandmete üle. |
| --- | --- |

—

viimase jao teemaks on tööstusharu ettevõtete vastutus seoses nende kontrolliga kasutajaandmete ja sisuandmete üle.

II.   ISIKUANDMETE KAITSE JA LASTE TURVALISUS

| 10. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult programmi eesmärki ja laste online-kaitse tugevdamiseks kindlaksmääratud tegevussuuniseid. Eelkõige on otsustavateks meetmeteks, mida tuleks edasi arendada, ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vähendamine ning laste ja teiste asjaosaliste teadlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult programmi eesmärki ja laste online-kaitse tugevdamiseks kindlaksmääratud tegevussuuniseid. Eelkõige on otsustavateks meetmeteks, mida tuleks edasi arendada, ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vähendamine ning laste ja teiste asjaosaliste teadlikkuse suurendamine.

| 11. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovib tuletada meelde, et lapse isikuandmete nõuetekohane kaitse on keskse tähtsusega esimene samm turvalisuse tagamiseks võrgus. See seos eraelu puutumatuse ja laste turvalisuse vahel on toodud selgelt välja hiljutises ministrite komitee deklaratsioonis internetti kasutavate laste väärikuse, turvalisuse ja eraelu kaitse kohta (6). Deklaratsioonis tuletatakse meelde laste õigust väärikusele, erilisele kaitsele ja hoolitsusele, mis on vajalik nende heaoluks, ning „kaitsele kõikide diskrimineerimise ning meelevaldse ja ebaseadusliku eraellu sekkumise vormide eest ning nende au ja maine vastaste ebaseaduslike rünnakute eest”. |
| --- | --- |

11.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovib tuletada meelde, et lapse isikuandmete nõuetekohane kaitse on keskse tähtsusega esimene samm turvalisuse tagamiseks võrgus. See seos eraelu puutumatuse ja laste turvalisuse vahel on toodud selgelt välja hiljutises ministrite komitee deklaratsioonis internetti kasutavate laste väärikuse, turvalisuse ja eraelu kaitse kohta (6). Deklaratsioonis tuletatakse meelde laste õigust väärikusele, erilisele kaitsele ja hoolitsusele, mis on vajalik nende heaoluks, ning „kaitsele kõikide diskrimineerimise ning meelevaldse ja ebaseadusliku eraellu sekkumise vormide eest ning nende au ja maine vastaste ebaseaduslike rünnakute eest”.

| 12. | Laste eraelu kaitsega seotud ohtude näitena märgitakse deklaratsioonis laste tegevuse jälitatavust, mis võib muuta nad kuritegevuse, nagu seksuaalsetel eesmärkidel tehtavate ettepanekute või muu ebaseadusliku tegevuse objektiks. Profiilide koostamist ja isikuandmete säilitamist laste tegevuse kohta märgitakse samuti võimaliku väärkasutamise allikana (sh kaubanduslikel eesmärkidel või haridusasutuste või võimalike tööandjate teostatavate otsingute jaoks). Deklaratsioonis esitatakse seetõttu üleskutse eemaldada või kustutada piisavalt lühikese aja jooksul laste poolt internetti jäetud infosisu ja jäljed ning töötada välja ja edendada lastele jagatavat teavet, eelkõige teabele juurdepääsu võimaldavate vahendite pädeva kasutamise, infosisu kriitilise analüüsi arendamise ja kohaste suhtlemisoskuste omandamise kohta. |
| --- | --- |

12.

Laste eraelu kaitsega seotud ohtude näitena märgitakse deklaratsioonis laste tegevuse jälitatavust, mis võib muuta nad kuritegevuse, nagu seksuaalsetel eesmärkidel tehtavate ettepanekute või muu ebaseadusliku tegevuse objektiks. Profiilide koostamist ja isikuandmete säilitamist laste tegevuse kohta märgitakse samuti võimaliku väärkasutamise allikana (sh kaubanduslikel eesmärkidel või haridusasutuste või võimalike tööandjate teostatavate otsingute jaoks). Deklaratsioonis esitatakse seetõttu üleskutse eemaldada või kustutada piisavalt lühikese aja jooksul laste poolt internetti jäetud infosisu ja jäljed ning töötada välja ja edendada lastele jagatavat teavet, eelkõige teabele juurdepääsu võimaldavate vahendite pädeva kasutamise, infosisu kriitilise analüüsi arendamise ja kohaste suhtlemisoskuste omandamise kohta.

| 13. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab neid järeldusi. Eelkõige peab ta oluliseks suurendada laste teadlikkust isikuandmete, nagu tegeliku nime, vanuse ja elukoha spontaanse avaldamisega seotud ohtude kohta. |
| --- | --- |

13.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab neid järeldusi. Eelkõige peab ta oluliseks suurendada laste teadlikkust isikuandmete, nagu tegeliku nime, vanuse ja elukoha spontaanse avaldamisega seotud ohtude kohta.

| 14. | Mitmeaastase programmi pakutavate meetmete punkt 3 (7) keskendub lastele, vanematele, hooldajatele ja haridustöötajatele suunatud meetmete kaudu eraldi üldsuse teadlikkuse tagamisele selle kohta, millised võimalused ja ohud on seotud online-tehnoloogiate kasutamisega, ning võrgukeskkonnas turvalisuse tagamise kohta. Ettepanekus märgitud vahendite seas on asjakohase teabe jagamine ning selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus; need kaks kasulikku vahendit peaksid integreerima selgesõnaliselt lapse isikuandmete kaitse mõõtme. |
| --- | --- |

14.

Mitmeaastase programmi pakutavate meetmete punkt 3 (7) keskendub lastele, vanematele, hooldajatele ja haridustöötajatele suunatud meetmete kaudu eraldi üldsuse teadlikkuse tagamisele selle kohta, millised võimalused ja ohud on seotud online-tehnoloogiate kasutamisega, ning võrgukeskkonnas turvalisuse tagamise kohta. Ettepanekus märgitud vahendite seas on asjakohase teabe jagamine ning selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus; need kaks kasulikku vahendit peaksid integreerima selgesõnaliselt lapse isikuandmete kaitse mõõtme.

| 15. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et selles kontekstis on asjakohased partnerid andmekaitseasutused. Neid tuleks sellistena ka ettepanekus mainida, eelkõige kohtades, kus see näeb ette koostöö ning teabe, kogemuste ja heade tavade jagamise edendamise siseriiklikul ja Euroopa tasandil (8). |
| --- | --- |

15.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et selles kontekstis on asjakohased partnerid andmekaitseasutused. Neid tuleks sellistena ka ettepanekus mainida, eelkõige kohtades, kus see näeb ette koostöö ning teabe, kogemuste ja heade tavade jagamise edendamise siseriiklikul ja Euroopa tasandil (8).

| 16. | Sellega seoses võib liikmesriikides ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmete poolt võetud hiljutiste meetmete näitlikustamiseks mainida mitmeid algatusi. Rootsi andmekaitseasutus viib läbi iga-aastase uuringu noorte suhtumise kohta internetti ja jälgimisse, nagu ka Ühendkuningriigi andmekaitseasutus (9), mis viis läbi 2000-le 14–21-aastasele lapsele suunatud uuringu. Norra andmekaitseasutus käivitas 2007. aasta jaanuaris koolidele suunatud hariduskampaania (10). Portugalis on andmekaitseasutuse ja haridusministeeriumi vahel allkirjastatud protokoll andmekaitsekultuuri edendamiseks internetis ja eelkõige sotsiaalsetes võrgustikes (11). Selle projekti tulemusena on Portugali sotsiaalsed võrgustikud integreerinud 10–15-aastaste laste jaoks mõeldud liidese ja maskoti. |
| --- | --- |

16.

Sellega seoses võib liikmesriikides ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmete poolt võetud hiljutiste meetmete näitlikustamiseks mainida mitmeid algatusi. Rootsi andmekaitseasutus viib läbi iga-aastase uuringu noorte suhtumise kohta internetti ja jälgimisse, nagu ka Ühendkuningriigi andmekaitseasutus (9), mis viis läbi 2000-le 14–21-aastasele lapsele suunatud uuringu. Norra andmekaitseasutus käivitas 2007. aasta jaanuaris koolidele suunatud hariduskampaania (10). Portugalis on andmekaitseasutuse ja haridusministeeriumi vahel allkirjastatud protokoll andmekaitsekultuuri edendamiseks internetis ja eelkõige sotsiaalsetes võrgustikes (11). Selle projekti tulemusena on Portugali sotsiaalsed võrgustikud integreerinud 10–15-aastaste laste jaoks mõeldud liidese ja maskoti.

| 17. | Need näited illustreerivad andmekaitsevaldkonna osalejate aktiivset ja otsustavat rolli laste kaitsmisel internetis ja vajadust hõlmata nad selgesõnaliselt partneritena mitmeaastasesse programmi. |
| --- | --- |

17.

Need näited illustreerivad andmekaitsevaldkonna osalejate aktiivset ja otsustavat rolli laste kaitsmisel internetis ja vajadust hõlmata nad selgesõnaliselt partneritena mitmeaastasesse programmi.

III.   ISIKUANDMETE KAITSE JA TEISTE SIDUSRÜHMADE ÕIGUSED

I.   Aruandlus ja teabevahetus

| 18. | Ettepaneku esimene punkt („ebaseadusliku sisuga materjalide vähendamine ja kahjuliku tegevusega võitlemine võrgus” (12)) hõlmab ühe oma peamise meetmena kontaktpunktide loomise ebaseadusliku sisuga materjalidest ja kahjulikust tegevusest teatamiseks. Pole kahtlust, et tõhusaks võitlemiseks ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega tuleb nendest teatada pädevatele asutustele. Tegelikult on kontaktpunktid juba loodud nii seoses laste kaitsega kui ka näiteks rämpsposti vastaseks võitluseks (13). |
| --- | --- |

18.

Ettepaneku esimene punkt („ebaseadusliku sisuga materjalide vähendamine ja kahjuliku tegevusega võitlemine võrgus” (12)) hõlmab ühe oma peamise meetmena kontaktpunktide loomise ebaseadusliku sisuga materjalidest ja kahjulikust tegevusest teatamiseks. Pole kahtlust, et tõhusaks võitlemiseks ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega tuleb nendest teatada pädevatele asutustele. Tegelikult on kontaktpunktid juba loodud nii seoses laste kaitsega kui ka näiteks rämpsposti vastaseks võitluseks (13).

| 19. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib siiski, et kahjuliku infosisu mõiste on jätkuvalt ebaselge: puuduvad viited selle kohta, kes vastutab kahjuliku infosisu määratlemise eest ning milliste kriteeriumide alusel. See on seda murettekitavam, võttes arvesse sellisest infosisust teatamise võimalikke tagajärgi. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib siiski, et kahjuliku infosisu mõiste on jätkuvalt ebaselge: puuduvad viited selle kohta, kes vastutab kahjuliku infosisu määratlemise eest ning milliste kriteeriumide alusel. See on seda murettekitavam, võttes arvesse sellisest infosisust teatamise võimalikke tagajärgi.

| 20. | Lisaks sellele, nagu eespool märgitud, pole käesoleva raamprogrammi puhul küsimus mitte ainult laste isikuandmetes, vaid ka nende isikute isikuandmetes, kes on seotud mingil viisil võrgus ringleva teabega. Nii võib olla näiteks tegemist isikuga, keda kahtlustatakse väärkäitumises ja kellest kahtlustatavana teada antakse, aga ka isikuga, kes kahtlasest tegevusest või infosisust teatab, või kuritarvituse ohvriga. Selline teave on vajalik teatamissüsteemi tõhusaks toimimiseks, kuid Euroopa Andmekaitseinspektor peab oluliseks tuletada meelde, et seda tuleb alati töödelda kooskõlas andmekaitse põhimõtetega. |
| --- | --- |

20.

Lisaks sellele, nagu eespool märgitud, pole käesoleva raamprogrammi puhul küsimus mitte ainult laste isikuandmetes, vaid ka nende isikute isikuandmetes, kes on seotud mingil viisil võrgus ringleva teabega. Nii võib olla näiteks tegemist isikuga, keda kahtlustatakse väärkäitumises ja kellest kahtlustatavana teada antakse, aga ka isikuga, kes kahtlasest tegevusest või infosisust teatab, või kuritarvituse ohvriga. Selline teave on vajalik teatamissüsteemi tõhusaks toimimiseks, kuid Euroopa Andmekaitseinspektor peab oluliseks tuletada meelde, et seda tuleb alati töödelda kooskõlas andmekaitse põhimõtetega.

| 21. | Osa asjaomastest andmetest võivad vajada isegi erikaitset, kui neid võib lugeda tundlikeks andmeteks direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 mõistes. Nii võib see olla andmete puhul, mis on seotud autorite rikkumistega või kuritarvituse ohvritega, eriti lapsporno puhul. Tuleb märkida, et siseriiklikul tasandil on mõned teatamissüsteemid muutnud vajalikuks andmekaitsealaste õigusaktide muutmise, et võimaldada kahtlustatavaid õigusrikkujaid ja ohvreid puudutavate kohtumenetlustega seotud andmete töötlemist (14). Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab asjaolu, et mis tahes loodav teatamissüsteem peab võtma arvesse kehtivat andmekaitseraamistikku. Selle puhul on otsustava tähtsusega üldise huvi näitamine ning tagatised selle kohta, et süsteemi üle teostatakse järelvalvet, põhimõtteliselt õiguskaitseasutuste poolt. |
| --- | --- |

21.

Osa asjaomastest andmetest võivad vajada isegi erikaitset, kui neid võib lugeda tundlikeks andmeteks direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 mõistes. Nii võib see olla andmete puhul, mis on seotud autorite rikkumistega või kuritarvituse ohvritega, eriti lapsporno puhul. Tuleb märkida, et siseriiklikul tasandil on mõned teatamissüsteemid muutnud vajalikuks andmekaitsealaste õigusaktide muutmise, et võimaldada kahtlustatavaid õigusrikkujaid ja ohvreid puudutavate kohtumenetlustega seotud andmete töötlemist (14). Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab asjaolu, et mis tahes loodav teatamissüsteem peab võtma arvesse kehtivat andmekaitseraamistikku. Selle puhul on otsustava tähtsusega üldise huvi näitamine ning tagatised selle kohta, et süsteemi üle teostatakse järelvalvet, põhimõtteliselt õiguskaitseasutuste poolt.

II.   Tehniliste vahendite roll eraelu puutumatuse kaitse seisukohast

| 22. | Ühe lahendusena ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku käitumisega tegelemiseks edendatakse tehniliste vahendite kasutamist (15). Selliste vahendite kohta on toodud näiteid mõjuhinnangus (16) ning need hõlmavad vanuse tuvastamise, näo tuvastamise (ohvrite tuvastamiseks õiguskaitseasutuste poolt) ja filtreerimistehnoloogiaid. Ettepaneku kohaselt tuleks neid vahendeid kohandada paremini praktiliste vajadustega ning asjaomastel sidusrühmadel peaks olema neile parem juurdepääs. |
| --- | --- |

22.

Ühe lahendusena ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku käitumisega tegelemiseks edendatakse tehniliste vahendite kasutamist (15). Selliste vahendite kohta on toodud näiteid mõjuhinnangus (16) ning need hõlmavad vanuse tuvastamise, näo tuvastamise (ohvrite tuvastamiseks õiguskaitseasutuste poolt) ja filtreerimistehnoloogiaid. Ettepaneku kohaselt tuleks neid vahendeid kohandada paremini praktiliste vajadustega ning asjaomastel sidusrühmadel peaks olema neile parem juurdepääs.

| 23. | Euroopa Andmekaitseinspektor on juba võtnud selge seisukoha (17), toetades uute tehnoloogiate kasutamist üksikisikute õiguste kaitse tugevdamiseks. Andmekaitseinspektor leiab, et „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõte peaks olema tehnoloogia arengu lahutamatuks osaks, hõlmates isikuandmete töötlemist. Euroopa Andmekaitseinspektor ergutab seetõttu tugevalt selliste projektide väljaarendamist, mille eesmärk on arendada tehnoloogiaid sellel suunal. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Andmekaitseinspektor on juba võtnud selge seisukoha (17), toetades uute tehnoloogiate kasutamist üksikisikute õiguste kaitse tugevdamiseks. Andmekaitseinspektor leiab, et „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõte peaks olema tehnoloogia arengu lahutamatuks osaks, hõlmates isikuandmete töötlemist. Euroopa Andmekaitseinspektor ergutab seetõttu tugevalt selliste projektide väljaarendamist, mille eesmärk on arendada tehnoloogiaid sellel suunal.

| 24. | Eriti oluline on välja töötada süsteemid, mis vähendavad võimalikult palju laste isikuandmete levikut, tagades neile usaldusväärse kaitse, ning võimaldada lastel seega infoühiskonna uute vahendite, nagu sotsiaalsete võrgustike kasutamist turvalisemal viisil. |
| --- | --- |

24.

Eriti oluline on välja töötada süsteemid, mis vähendavad võimalikult palju laste isikuandmete levikut, tagades neile usaldusväärse kaitse, ning võimaldada lastel seega infoühiskonna uute vahendite, nagu sotsiaalsete võrgustike kasutamist turvalisemal viisil.

| 25. | Tuleks siiski meelde tuletada, et olenevalt nende kasutamisviisist võivad tehnoloogilised vahendid mõjutada inimesi erineval moel. Kui neid kasutatakse teabe filtreerimiseks või blokeerimiseks, võivad nad peatada laste juurdepääsu potentsiaalselt kahjulikule infosisule, aga ka piirata isikute juurdepääsu seaduslikule teabele. |
| --- | --- |

25.

Tuleks siiski meelde tuletada, et olenevalt nende kasutamisviisist võivad tehnoloogilised vahendid mõjutada inimesi erineval moel. Kui neid kasutatakse teabe filtreerimiseks või blokeerimiseks, võivad nad peatada laste juurdepääsu potentsiaalselt kahjulikule infosisule, aga ka piirata isikute juurdepääsu seaduslikule teabele.

| 26. | Ehkki peamiseks mureks on siinkohal teabele juurdepääsu vabadus, põhjustavad sellised vahendid tagajärgi ka eralelu puutumatuse seisukohast. Filtreerimine, eriti selle kõige viimastes arendusversioonides, mis hõlmavad kasutaja tuvastamist, võib toimida, tuginedes erinevatele kindlaksmääratud kriteeriumidele, sealhulgas isikuandmetele, nagu võrku ühendatud isiku vanus (et takistada täiskasvanute või laste juurdepääsu konkreetsele infosisule), infosisu ning teabe autori identiteediga seotud andmeliiklusandmed. Olenevalt viisist, kuidas neid isikuandmeid — automatiseeritult — töödeldakse, võivad asjaomased isikud kogeda tagajärgi nende õigusele võrgus suhelda. |
| --- | --- |

26.

Ehkki peamiseks mureks on siinkohal teabele juurdepääsu vabadus, põhjustavad sellised vahendid tagajärgi ka eralelu puutumatuse seisukohast. Filtreerimine, eriti selle kõige viimastes arendusversioonides, mis hõlmavad kasutaja tuvastamist, võib toimida, tuginedes erinevatele kindlaksmääratud kriteeriumidele, sealhulgas isikuandmetele, nagu võrku ühendatud isiku vanus (et takistada täiskasvanute või laste juurdepääsu konkreetsele infosisule), infosisu ning teabe autori identiteediga seotud andmeliiklusandmed. Olenevalt viisist, kuidas neid isikuandmeid — automatiseeritult — töödeldakse, võivad asjaomased isikud kogeda tagajärgi nende õigusele võrgus suhelda.

| 27. | Filtreerimis- ja blokeerimisvahendeid peab seetõttu kasutama võrgule juurdepääsu kontrolliks ettevaatlikult, võttes arvesse nende võimalikku negatiivset mõju ning kasutades täielikult ära tehnoloogia pakutavaid võimalusi eraelu puutumatuse edendamiseks. |
| --- | --- |

27.

Filtreerimis- ja blokeerimisvahendeid peab seetõttu kasutama võrgule juurdepääsu kontrolliks ettevaatlikult, võttes arvesse nende võimalikku negatiivset mõju ning kasutades täielikult ära tehnoloogia pakutavaid võimalusi eraelu puutumatuse edendamiseks.

| 28. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab mõjuhinnangus tehtud täpsustust (18), mille kohaselt ei tohiks ükski pakutud valikuvõimalustest mõjutada õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadust. Andmekaitseinspektor jagab samuti selles väljendatud seisukohta, et üks peamisi kasutaja õiguste suurendamise, st „paremate valikute tegemise ja asjakohaste meetmete võtmise võimaldamise” eesmärke on laste kaitsmine (19). |
| --- | --- |

28.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab mõjuhinnangus tehtud täpsustust (18), mille kohaselt ei tohiks ükski pakutud valikuvõimalustest mõjutada õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadust. Andmekaitseinspektor jagab samuti selles väljendatud seisukohta, et üks peamisi kasutaja õiguste suurendamise, st „paremate valikute tegemise ja asjakohaste meetmete võtmise võimaldamise” eesmärke on laste kaitsmine (19).

III.   Teenuseosutajate vastutus

| 29. | Ettepanekus peetakse kõigi sidusrühmade koostööd sidetehnoloogiaid kasutavate laste kaitse tugevdamise vajalikuks osaks. Nende sidusrühmade seas nähakse ettepanekus (20) ette tööstusharu osalemine ja kaasatus, eelkõige isereguleerimise kaudu. |
| --- | --- |

29.

Ettepanekus peetakse kõigi sidusrühmade koostööd sidetehnoloogiaid kasutavate laste kaitse tugevdamise vajalikuks osaks. Nende sidusrühmade seas nähakse ettepanekus (20) ette tööstusharu osalemine ja kaasatus, eelkõige isereguleerimise kaudu.

| 30. | Vastutades telekommunikatsiooni- ja sisuteenuste osutamise eest, omavad selle tööstusharu ettevõtted teatavat mõju ebaseaduslikuks või kahjulikuks peetavast teabest teatamise ning selle filtreerimise ja blokeerimise üle. Selle üle, millisel määral neile võib sellise ülesande õiguslikust perspektiivist tegelikult anda, võiks toimuda arutelu. |
| --- | --- |

30.

Vastutades telekommunikatsiooni- ja sisuteenuste osutamise eest, omavad selle tööstusharu ettevõtted teatavat mõju ebaseaduslikuks või kahjulikuks peetavast teabest teatamise ning selle filtreerimise ja blokeerimise üle. Selle üle, millisel määral neile võib sellise ülesande õiguslikust perspektiivist tegelikult anda, võiks toimuda arutelu.

| 31. | Loomulikult on tervitatav tööstusharu koostöö laste ja muude asjaosaliste, nagu vanemate ja haridustöötajate teadlikkuse suurendamisel. Hoiatussüsteemide ja veebisaitide moderaatorite loomine, mis võimaldab ebasobiva infosisu välistada, on samuti oluline infosisu pakkujate vastutuse aspekt. |
| --- | --- |

31.

Loomulikult on tervitatav tööstusharu koostöö laste ja muude asjaosaliste, nagu vanemate ja haridustöötajate teadlikkuse suurendamisel. Hoiatussüsteemide ja veebisaitide moderaatorite loomine, mis võimaldab ebasobiva infosisu välistada, on samuti oluline infosisu pakkujate vastutuse aspekt.

| 32. | Mis puudutab telekommunikatsiooniteenuse pakkujaid, siis on vastuoluline küsimus telekommunikatsiooniteenuste jälgimine, kas intellektuaalomandiõigustega kaitstud infosisu või muu ebaseadusliku infosisu üle järelevalve teostamiseks. See tekitab küsimuse konkreetset (telekommunikatsiooni)teenust pakkuva kommertsteenuse osutaja sekkumisest valdkonda, kuhu ta põhimõtteliselt ei peaks sekkuma, st järelevalve teostamisse telekommunikatsiooni sisu üle. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et sellist kontrolli ei peaks teostama põhimõtteliselt teenuseosutajad ja seda kindlasti mitte süstemaatiliselt. Kui see on erakorralistel asjaoludel vajalik, peaks see olema põhimõtteliselt õiguskaitseasutuste ülesanne. |
| --- | --- |

32.

Mis puudutab telekommunikatsiooniteenuse pakkujaid, siis on vastuoluline küsimus telekommunikatsiooniteenuste jälgimine, kas intellektuaalomandiõigustega kaitstud infosisu või muu ebaseadusliku infosisu üle järelevalve teostamiseks. See tekitab küsimuse konkreetset (telekommunikatsiooni)teenust pakkuva kommertsteenuse osutaja sekkumisest valdkonda, kuhu ta põhimõtteliselt ei peaks sekkuma, st järelevalve teostamisse telekommunikatsiooni sisu üle. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et sellist kontrolli ei peaks teostama põhimõtteliselt teenuseosutajad ja seda kindlasti mitte süstemaatiliselt. Kui see on erakorralistel asjaoludel vajalik, peaks see olema põhimõtteliselt õiguskaitseasutuste ülesanne.

| 33. | Artikli 29 kohane töörühm tuletas oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses seoses selle küsimusega meelde (21), et „elektroonilist kaubandust käsitleva direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 kohaselt ei saa internetiteenuse pakkujatele panna jälgimise ja koostöö tegemise süstemaatilist kohustust. (...) Nagu andmekaitsedirektiivi artiklis 8 märgitud, võib õigusrikkumiste, süüdimõistvate kohtuotsuste ja turvameetmetega seotud andmeid töödelda ainult liikmesriikide rakendatavatel rangetel tingimustel. Ehkki igal üksikisikul on loomulikult õigus töödelda kohtumenetlusega seotud andmeid ennast hõlmava kohtuvaidluse raames, ei lähe see põhimõte nii kaugele, et lubada kolmandatel pooltel isikuandmeid sügavuti uurida, koguda ja tsentraliseerida, seahulgas eelkõige teostada üldisi süstemaatilisi otsinguid, nagu interneti üksikasjalik läbiotsimine (...). Selline uurimine on kohtuasutuste pädevuses.”. |
| --- | --- |

33.

Artikli 29 kohane töörühm tuletas oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses seoses selle küsimusega meelde (21), et „elektroonilist kaubandust käsitleva direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 kohaselt ei saa internetiteenuse pakkujatele panna jälgimise ja koostöö tegemise süstemaatilist kohustust. (...) Nagu andmekaitsedirektiivi artiklis 8 märgitud, võib õigusrikkumiste, süüdimõistvate kohtuotsuste ja turvameetmetega seotud andmeid töödelda ainult liikmesriikide rakendatavatel rangetel tingimustel. Ehkki igal üksikisikul on loomulikult õigus töödelda kohtumenetlusega seotud andmeid ennast hõlmava kohtuvaidluse raames, ei lähe see põhimõte nii kaugele, et lubada kolmandatel pooltel isikuandmeid sügavuti uurida, koguda ja tsentraliseerida, seahulgas eelkõige teostada üldisi süstemaatilisi otsinguid, nagu interneti üksikasjalik läbiotsimine (...). Selline uurimine on kohtuasutuste pädevuses.”.

| 34. | Valdkonnas, mis puudutab sõnavabadust, juurdepääsu teabele, eraelu kaitset ja muid põhiõigusi, tekitab selline erasektori sekkumine küsimuse, kas kasutatavad vahendid proportsionaalsed. Euroopa Parlament võttis hiljuti vastu resolutsiooni, kus rõhutatakse vajadust leida üksikisikute põhiõigustega kooskõlas olev lahendus (22). Resolutsiooni punktis 23 märgib parlament internetti kui „kultuuri väljendusvormi ulatuslikku platvormi, teadmistele juurdepääsu platvormi ning Euroopa loovuses demokraatliku osalemise platvormi, ühendades põlvkondi infoühiskonna kaudu” ning „kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles vältima meetmete võtmist, mis lähevad vastuollu kodanikuvabaduste ja inimõigustega, samuti proportsionaalsuse, tõhususe ja hoiatamise põhimõtetega, nagu näiteks Interneti-ühenduse katkestamine”. |
| --- | --- |

34.

Valdkonnas, mis puudutab sõnavabadust, juurdepääsu teabele, eraelu kaitset ja muid põhiõigusi, tekitab selline erasektori sekkumine küsimuse, kas kasutatavad vahendid proportsionaalsed. Euroopa Parlament võttis hiljuti vastu resolutsiooni, kus rõhutatakse vajadust leida üksikisikute põhiõigustega kooskõlas olev lahendus (22). Resolutsiooni punktis 23 märgib parlament internetti kui „kultuuri väljendusvormi ulatuslikku platvormi, teadmistele juurdepääsu platvormi ning Euroopa loovuses demokraatliku osalemise platvormi, ühendades põlvkondi infoühiskonna kaudu” ning „kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles vältima meetmete võtmist, mis lähevad vastuollu kodanikuvabaduste ja inimõigustega, samuti proportsionaalsuse, tõhususe ja hoiatamise põhimõtetega, nagu näiteks Interneti-ühenduse katkestamine”.

| 35. | Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et leida tuleb tasakaal ebaseadusliku infosisu vastase võitluse legitiimse eesmärgi ja kasutatavate vahendite kohase olemuse vahel. Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et mis tahes telekommunikatsioonivõrkude jälgimine, kui see on erijuhtudel vajalik, peaks olema õiguskaitseasutuste ülesanne. |
| --- | --- |

35.

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et leida tuleb tasakaal ebaseadusliku infosisu vastase võitluse legitiimse eesmärgi ja kasutatavate vahendite kohase olemuse vahel. Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et mis tahes telekommunikatsioonivõrkude jälgimine, kui see on erijuhtudel vajalik, peaks olema õiguskaitseasutuste ülesanne.

IV.   JÄRELDUSED

| 36. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab ettepanekut, mis käsitleb mitmeaastast programmi internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks. Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et selle programmiga soovitakse keskenduda uute tehnoloogiate arengule ja konkreetsete meetmete väljatöötamisele laste kaitse tõhustamiseks. |
| --- | --- |

36.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab ettepanekut, mis käsitleb mitmeaastast programmi internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks. Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et selle programmiga soovitakse keskenduda uute tehnoloogiate arengule ja konkreetsete meetmete väljatöötamisele laste kaitse tõhustamiseks.

| 37. | Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et isikuandmete kaitse on võrgukeskkonnas laste turvalisuse saavutamise oluline eeldus. Vältida tuleb laste isikuandmete väärkasutamist, kasutades programmis kavandatud tegevussuuniseid ja eelkõige järgmist:






  — | laste ja teiste sidusrühmade, nagu vanemate ja haridustöötajate teadlikkuse tagamine; |
| --- | --- | --- |

37.

Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et isikuandmete kaitse on võrgukeskkonnas laste turvalisuse saavutamise oluline eeldus. Vältida tuleb laste isikuandmete väärkasutamist, kasutades programmis kavandatud tegevussuuniseid ja eelkõige järgmist:

—

laste ja teiste sidusrühmade, nagu vanemate ja haridustöötajate teadlikkuse tagamine;

| — | tööstusharu poolt parimate tavade väljatöötamise edendamine; |
| --- | --- |

—

tööstusharu poolt parimate tavade väljatöötamise edendamine;

| — | eraelu puutumatuse kaitsega kooskõlas olevate tehnoloogiliste vahendite väljatöötamise edendamine; |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatuse kaitsega kooskõlas olevate tehnoloogiliste vahendite väljatöötamise edendamine;

| — | heade tavade ja praktiliste kogemuste vahetamise soodustamine asjakohaste asutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahel. |
| --- | --- |

—

heade tavade ja praktiliste kogemuste vahetamise soodustamine asjakohaste asutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahel.

| 38. | Neid meetmeid tuleks arendada, ilma et jäetaks tähelepanuta asjaolu, et laste kaitse toimub keskkonnas, kus võidakse kokku puutuda ka teiste isikute õigustega. Igasugused teabe kogumise, blokeerimise ja sellest teatamise algatused peaksid olema kooskõlas kõigi asjaomaste isikute põhiõigustega ning andmekaitsealase õigusliku raamistikuga. Eelkõige tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et mis tahes telekommunikatsioonivõrkude jälgimine, kui see on eriasjaoludel vajalik, peaks olema õiguskaitseasutuste ülesanne. |
| --- | --- |

38.

Neid meetmeid tuleks arendada, ilma et jäetaks tähelepanuta asjaolu, et laste kaitse toimub keskkonnas, kus võidakse kokku puutuda ka teiste isikute õigustega. Igasugused teabe kogumise, blokeerimise ja sellest teatamise algatused peaksid olema kooskõlas kõigi asjaomaste isikute põhiõigustega ning andmekaitsealase õigusliku raamistikuga. Eelkõige tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et mis tahes telekommunikatsioonivõrkude jälgimine, kui see on eriasjaoludel vajalik, peaks olema õiguskaitseasutuste ülesanne.

| 39. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et käesolev programm on üldine raamistik edasiste konkreetsete meetmete võtmiseks. Andmekaitseinspektor leiab, et mõned käesolevas märkuses tehtud tähelepanekud on esimeseks sammuks ning neid võiks praktilisel tasandil edasi arendada, viidates kooskõlas programmi tegevussuunistega veel käivitatavatele projektidele. Andmekaitseinspektor teeb soovituse, et nende praktiliste projektide kindlaks määramisesse võiksid olla tihedalt kaasatud andmekaitseasutused. Andmekaitseinspektor viitab samuti artikli 29 kohase töörühma tegevusele selles valdkonnas ja eelkõige selles töörühmas praegu käimasolevale tööle sotsiaalsete võrgustike alal (23). |
| --- | --- |

39.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et käesolev programm on üldine raamistik edasiste konkreetsete meetmete võtmiseks. Andmekaitseinspektor leiab, et mõned käesolevas märkuses tehtud tähelepanekud on esimeseks sammuks ning neid võiks praktilisel tasandil edasi arendada, viidates kooskõlas programmi tegevussuunistega veel käivitatavatele projektidele. Andmekaitseinspektor teeb soovituse, et nende praktiliste projektide kindlaks määramisesse võiksid olla tihedalt kaasatud andmekaitseasutused. Andmekaitseinspektor viitab samuti artikli 29 kohase töörühma tegevusele selles valdkonnas ja eelkõige selles töörühmas praegu käimasolevale tööle sotsiaalsete võrgustike alal (23).

Brüssel, 23. juuni 2008

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Mõningad viited eraelu kaitsele võib leida mõjuhinnangus (3.2.2. Spetsiifilised ohud: isikuandmete avaldamine; 3.3. Sihtrühmad; 5.2. Poliitiliste valikute mõju analüüs), kuid neid ei ole olulisel määral välja arendatud.

3

(4)  Seletuskiri, 2.1. Õiguslik taust; Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte, 1.2. Praegune olukord: õigusaktid.

4

(5)

5

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

(6)  Ministrite komitee poolt 20. veebruaril 2008 ministrite asetäitjate 1018. kohtumisel vastu võetud deklaratsioon; kättesaadav internetiaadressil: wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001 (inglise keeles).

6

(7)  I lisa, Meetmed, punkt 3.

7

(8)  I lisa, Meetmed, punkt 1.

8

(9)  Vt internetiaadressi: www.ico.gov.uk/youngpeople (inglise keeles).

9

(10)  Vt internetiaadressi: www.dubestemmer.no (norra ja inglise keeles).

10

(11)  Vt internetiaadressi: dadus.cnpd.pt/ (portugali keeles).

11

(12)  Ettepaneku I lisa.

12

(13)  Vt nt Belgia ametiasutuste poolt sel eesmärgil loodud veebisaiti: www.ecops.be (hollandi, prantsuse, saksa ja inglise keeles).

13

(14)  Vt Belgia 8. detsembri 1992. aasta andmekaitseseaduse artikli 3 lõiget 6, mis käsitleb andmete töötlemist kadunuks kuulutatud ja seksuaalselt kuritarvitatud lastest teatamise keskuse poolt.

14

(15)  I lisa, Meetmed, punkt 1.

15

(16)  Mõjuhinnang, punkt 3.1.

16

(17)  Euroopa Andmekaitseinspektori 2006. aasta aruanne, osa 3.5.1. Tehnoloogilised arengud.

17

(18)  Mõjuhinnang, punkt 5.2.

18

(19)  Ses mõttes peaksid filtrid panema peale vanemad ning need peaksid olema desaktiveeritavad, nii et täiskasvanule jääks täielik kontroll filtreerimise üle.

19

(20)  Preambuli põhjendus 8; I lisa, punkt 1.4; Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte, punkt 3.1.

20

(21)  Artikli 29 kohase töörühma töödokument intellektuaalomandiõigustega seotud andmekaitseküsimuste kohta, WP 104.

21

(22)  Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kultuuritööstuse kohta Euroopas (2007/2153(INI)), punkt 23.

22

(23)  Vt 18. veebruari 2008. aasta töödokumenti 1/2008 laste isikuandmete kaitse kohta, WP 147, ning üldisema ülevaate saamiseks töörühma 2008.–2009. aasta tööprogrammi, mis hõlmab sotsiaalseid võrgustikke. Mõlemad on kättesaadaval internetiaadressil:

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/7

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele

(2009/C 2/03)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2), eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 15. mai 2008. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Ettepanek

| 1. | Komisjon võttis 30. aprillil 2008 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (edaspidi ettepanek) (3). Komisjon saatis ettepaneku kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks, mille Euroopa Andmekaitseinspektor sai 15. mail 2008. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 30. aprillil 2008 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (edaspidi ettepanek) (3). Komisjon saatis ettepaneku kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks, mille Euroopa Andmekaitseinspektor sai 15. mail 2008.

| 2. | Ettepaneku eesmärk on teha 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) mitmeid olulisi muudatusi. Komisjon põhjendab oma seletuskirjas kehtiva määruse läbivaatamist. Komisjon osutab Euroopa läbipaistvuse algatusele (5), mille eesmärk on saavutada suurem läbipaistvus; määrusele, mis käsitleb Århusi konventsiooni (6) kohaldamist Euroopa Ühenduse institutsioonide ja organite suhtes ning mis on keskkonnateavet sisaldavatele dokumentidele juurdepääsetavuse osas seotud määrusega (EÜ) nr 1049/2001; ning määrusega (EÜ) nr 1049/2001 seotud Euroopa Kohtu kohtupraktikale ja Euroopa ombudsmani lahendatud kaebustele. |
| --- | --- |

2.

Ettepaneku eesmärk on teha 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) mitmeid olulisi muudatusi. Komisjon põhjendab oma seletuskirjas kehtiva määruse läbivaatamist. Komisjon osutab Euroopa läbipaistvuse algatusele (5), mille eesmärk on saavutada suurem läbipaistvus; määrusele, mis käsitleb Århusi konventsiooni (6) kohaldamist Euroopa Ühenduse institutsioonide ja organite suhtes ning mis on keskkonnateavet sisaldavatele dokumentidele juurdepääsetavuse osas seotud määrusega (EÜ) nr 1049/2001; ning määrusega (EÜ) nr 1049/2001 seotud Euroopa Kohtu kohtupraktikale ja Euroopa ombudsmani lahendatud kaebustele.

Konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga

| 3. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku, et kõnealusele konsulteerimisele viidataks vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku põhjendustes sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeritud. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku, et kõnealusele konsulteerimisele viidataks vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku põhjendustes sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeritud.

| 4. | Euroopa Andmekaitseinspektori tähelepanu on eelkõige äratanud asjaolu, et ettepanekus sisaldub säte, mis puudutab tundlikku seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, eelkõige kavandatud artikli 4 lõige 5. Käesoleva arvamuse keskmes on kõnealuse sätte analüüs. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Andmekaitseinspektori tähelepanu on eelkõige äratanud asjaolu, et ettepanekus sisaldub säte, mis puudutab tundlikku seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, eelkõige kavandatud artikli 4 lõige 5. Käesoleva arvamuse keskmes on kõnealuse sätte analüüs.

| 5. | Siiski ei piirdu arvamus üksnes selle sätte analüüsiga. Analüüsile eelnevad tähelepanekud ettepaneku konteksti ja reguleerimisala kohta. Lisaks artikli 4 lõikele 5 käsitletakse ka muid küsimusi, nagu määruse (EÜ) nr 45/2001 kohane õigus tutvuda isikuandmetega. |
| --- | --- |

5.

Siiski ei piirdu arvamus üksnes selle sätte analüüsiga. Analüüsile eelnevad tähelepanekud ettepaneku konteksti ja reguleerimisala kohta. Lisaks artikli 4 lõikele 5 käsitletakse ka muid küsimusi, nagu määruse (EÜ) nr 45/2001 kohane õigus tutvuda isikuandmetega.

II.   ETTEPANEKU KONTEKST JA REGULEERIMISALA

Kontekst

| 6. | Ettepanekule eelnes avalik arutelu. Komisjon märgib seletuskirjas, et ta on arvesse võtnud enamikku avalikul arutelul saadud arvamustest. |
| --- | --- |

6.

Ettepanekule eelnes avalik arutelu. Komisjon märgib seletuskirjas, et ta on arvesse võtnud enamikku avalikul arutelul saadud arvamustest.

| 7. | Pärast ettepaneku vastuvõtmist 2. juunil 2008 toimus Euroopa Parlamendis kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon korraldusel avalik mõttevahetus. See andis mitmetele sidusrühmadele võimaluse väljendada ettepaneku suhtes oma seisukohti. Euroopa Andmekaitseinspektor tegi samuti mõned esialgsed tähelepanekud. Euroopa Komisjoni esindaja rõhutas mitmetele märkustele vastates, et kuigi ettepanek kajastab praegust arvamuste seisu, on komisjon valmis teksti arutama ja kaaluma selle täiustamise ettepanekuid, välistamata ka alternatiivseid lahendusi. |
| --- | --- |

7.

Pärast ettepaneku vastuvõtmist 2. juunil 2008 toimus Euroopa Parlamendis kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon korraldusel avalik mõttevahetus. See andis mitmetele sidusrühmadele võimaluse väljendada ettepaneku suhtes oma seisukohti. Euroopa Andmekaitseinspektor tegi samuti mõned esialgsed tähelepanekud. Euroopa Komisjoni esindaja rõhutas mitmetele märkustele vastates, et kuigi ettepanek kajastab praegust arvamuste seisu, on komisjon valmis teksti arutama ja kaaluma selle täiustamise ettepanekuid, välistamata ka alternatiivseid lahendusi.

| 8. | Euroopa Andmekaitseinspektor näeb sellises avatud lähenemisviisis võimalust ja kavatseb arutelu rikastada, esitades ettepaneku artikli 4 lõike 5 alternatiivse teksti. Lisaks kajastab kõnealune avatud lähenemisviis täielikult läbipaistvuse põhimõtet: hea valitsemistava edendamine ja kodanikuühiskonna osaluse tagamine (vt näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõiget 1). |
| --- | --- |

8.

Euroopa Andmekaitseinspektor näeb sellises avatud lähenemisviisis võimalust ja kavatseb arutelu rikastada, esitades ettepaneku artikli 4 lõike 5 alternatiivse teksti. Lisaks kajastab kõnealune avatud lähenemisviis täielikult läbipaistvuse põhimõtet: hea valitsemistava edendamine ja kodanikuühiskonna osaluse tagamine (vt näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõiget 1).

| 9. | Vaatamata arvamuse esitamise ajal valitsevale ebakindlusele seoses Lissaboni lepingu saatusega, ei peaks uue aluslepingu õiguslikku raamistikku tähelepanuta jätma. |
| --- | --- |

9.

Vaatamata arvamuse esitamise ajal valitsevale ebakindlusele seoses Lissaboni lepingu saatusega, ei peaks uue aluslepingu õiguslikku raamistikku tähelepanuta jätma.

| 10. | Ettepaneku aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 255, mis näeb ette õiguse pääseda ligi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. Lissaboni lepingu jõustumisel asendatakse kõnealune artikkel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 15. Artikliga 15 laiendatakse õigust pääseda juurde kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele. Sellega muudetakse artiklit 255, nähes muu hulgas ette üldise avalikkuse põhimõtte (artikli 15 lõige 1) ning pannes Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohustuse tagada seadusandliku menetlusega seotud dokumentide avalikustamine. |
| --- | --- |

10.

Ettepaneku aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 255, mis näeb ette õiguse pääseda ligi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. Lissaboni lepingu jõustumisel asendatakse kõnealune artikkel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 15. Artikliga 15 laiendatakse õigust pääseda juurde kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele. Sellega muudetakse artiklit 255, nähes muu hulgas ette üldise avalikkuse põhimõtte (artikli 15 lõige 1) ning pannes Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohustuse tagada seadusandliku menetlusega seotud dokumentide avalikustamine.

Reguleerimisala: dokumendi mõiste

| 11. | Ettepanekut kohaldatakse kõigi artikli 3 punktis a sätestatud mõistega hõlmatud dokumentide suhtes. Kõnealune mõiste on järgmine: „„dokument” — mis tahes teabekandjal esitatud sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mille institutsioon on ametlikult koostanud ja ühele või mitmele saajale edastanud või muul viisil registreerinud või mille institutsioon on saanud; elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed on dokumendid, kui neist saab sealt süsteemi vahendite abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha”. |
| --- | --- |

11.

Ettepanekut kohaldatakse kõigi artikli 3 punktis a sätestatud mõistega hõlmatud dokumentide suhtes. Kõnealune mõiste on järgmine: „„dokument” — mis tahes teabekandjal esitatud sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mille institutsioon on ametlikult koostanud ja ühele või mitmele saajale edastanud või muul viisil registreerinud või mille institutsioon on saanud; elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed on dokumendid, kui neist saab sealt süsteemi vahendite abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha”.

| 12. | Mõistet on täielikult tsiteeritud, kuna see tõstatab mõned olulised küsimused seoses määruse reguleerimisalaga:






  — | Juurdepääsuõiguse ese: kas see on paberileht (või selle elektrooniline vaste) või on sellel laiem tähendus: teave ELi institutsioonide tegevuse kohta või nende valduses olev teave, võtmata arvesse dokumendi olemasolu? |
| --- | --- | --- |

12.

Mõistet on täielikult tsiteeritud, kuna see tõstatab mõned olulised küsimused seoses määruse reguleerimisalaga:

—

Juurdepääsuõiguse ese: kas see on paberileht (või selle elektrooniline vaste) või on sellel laiem tähendus: teave ELi institutsioonide tegevuse kohta või nende valduses olev teave, võtmata arvesse dokumendi olemasolu?

| — | Mida tähendab määruse reguleerimisala piiramine dokumentidega, mis on ametlikult ühele või mitmele saajale edastatud või muul viisil registreeritud või mille institutsioon on saanud? |
| --- | --- |

—

Mida tähendab määruse reguleerimisala piiramine dokumentidega, mis on ametlikult ühele või mitmele saajale edastatud või muul viisil registreeritud või mille institutsioon on saanud?

| — | Määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisala erinevus. |
| --- | --- |

—

Määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisala erinevus.

| 13. | Määruse lähtepunktiks on juurdepääs dokumentidele, mitte teabele kui sellisele. Mõiste on sellisena määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 255. Lissaboni leping ei tee siin olulisi muudatusi. Uus alusleping üksnes täpsustab, et andmekandja ei ole määrav. Esimese Astme Kohus on aga WWFi kohtuasjas sedastanud, et „avalikkuse nõudega, millest lähtub määrus (EÜ) nr 1049/2001, oleks vastuolus, kui institutsioonid saaksid dokumentide puudumisele toetudes hoiduda määruse rakendamisest” (7). Kohtu arvates peavad seega asjaomased institutsioonid vormistama ja säilitama oma tegevust puudutavaid dokumente nii palju kui võimalik ja viisil, mis ei ole meelevaldne ja mida on võimalik ette näha. Vastasel juhul ei saa dokumentidega tutvumise õigust tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

13.

Määruse lähtepunktiks on juurdepääs dokumentidele, mitte teabele kui sellisele. Mõiste on sellisena määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 255. Lissaboni leping ei tee siin olulisi muudatusi. Uus alusleping üksnes täpsustab, et andmekandja ei ole määrav. Esimese Astme Kohus on aga WWFi kohtuasjas sedastanud, et „avalikkuse nõudega, millest lähtub määrus (EÜ) nr 1049/2001, oleks vastuolus, kui institutsioonid saaksid dokumentide puudumisele toetudes hoiduda määruse rakendamisest” (7). Kohtu arvates peavad seega asjaomased institutsioonid vormistama ja säilitama oma tegevust puudutavaid dokumente nii palju kui võimalik ja viisil, mis ei ole meelevaldne ja mida on võimalik ette näha. Vastasel juhul ei saa dokumentidega tutvumise õigust tõhusalt kasutada.

| 14. | Sellega seoses näeb ettepanek ühest küljest aga selgelt ette, et dokumendi mõistega on hõlmatud „elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed”, kui neist saab koopia teha. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et kõnealune mõiste on sarnane isikuandmete töötlemise mõistega määruses (EÜ) nr 45/2001 ja see laiendab võimalikku kattumist määrusega (EÜ) nr 1049/2001. Juurdepääsutaotlused üksnes nimede loeteludele ja/või muudele isikuandmetele peaksid sagenema — pidades silmas ka elektrooniliste süsteemide kasutamiseks ettenähtud vahendite arengut — ja seetõttu on veelgi olulisem käsitleda määruste vahelisi võimalikke probleemseid aspekte ja seost teiste olemasolevate õigustega, nagu õigus tutvuda isikuandmetega (vt allpool punkte 64–67). |
| --- | --- |

14.

Sellega seoses näeb ettepanek ühest küljest aga selgelt ette, et dokumendi mõistega on hõlmatud „elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed”, kui neist saab koopia teha. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et kõnealune mõiste on sarnane isikuandmete töötlemise mõistega määruses (EÜ) nr 45/2001 ja see laiendab võimalikku kattumist määrusega (EÜ) nr 1049/2001. Juurdepääsutaotlused üksnes nimede loeteludele ja/või muudele isikuandmetele peaksid sagenema — pidades silmas ka elektrooniliste süsteemide kasutamiseks ettenähtud vahendite arengut — ja seetõttu on veelgi olulisem käsitleda määruste vahelisi võimalikke probleemseid aspekte ja seost teiste olemasolevate õigustega, nagu õigus tutvuda isikuandmetega (vt allpool punkte 64–67).

| 15. | Teisest küljest teeb komisjon ettepaneku, et dokument „eksisteerib” vaid juhul, kui see on saajatele edastatud või kui see on institutsiooni sees laiali saadetud või muul viisil registreeritud. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et kaugeltki ei ole selge, mil määral piiraks selline sõnastus määruse reguleerimisala ja oleks seega vastuolus avalikkuse ja üldsuse osalemise põhimõtetega. Kahjuks ei täpsusta seletuskiri neid aspekte piisavalt. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellest tulenevalt, et „dokumendi” mõistet tuleks komisjoni ettepaneku sättes või põhjenduses täpsustada. |
| --- | --- |

15.

Teisest küljest teeb komisjon ettepaneku, et dokument „eksisteerib” vaid juhul, kui see on saajatele edastatud või kui see on institutsiooni sees laiali saadetud või muul viisil registreeritud. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et kaugeltki ei ole selge, mil määral piiraks selline sõnastus määruse reguleerimisala ja oleks seega vastuolus avalikkuse ja üldsuse osalemise põhimõtetega. Kahjuks ei täpsusta seletuskiri neid aspekte piisavalt. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellest tulenevalt, et „dokumendi” mõistet tuleks komisjoni ettepaneku sättes või põhjenduses täpsustada.

| 16. | Analüüsimata üksikasjalikult kõnealuste oluliste sätete tõlgendusi, märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et vaatamata komisjoni esitatud „dokumendi” mõiste muudatustele, on määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisala siiski erinev. Viimati nimetatud määrust kohaldatakse artikli 3 lõike 2 kohaselt üksnes „isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ja isikuandmete automatiseerimata töötlemise suhtes, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad kataloogi või kui need kavatsetakse hiljem sellesse kanda”. Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse institutsiooni valduses olevate kõigi dokumentide suhtes. |
| --- | --- |

16.

Analüüsimata üksikasjalikult kõnealuste oluliste sätete tõlgendusi, märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et vaatamata komisjoni esitatud „dokumendi” mõiste muudatustele, on määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisala siiski erinev. Viimati nimetatud määrust kohaldatakse artikli 3 lõike 2 kohaselt üksnes „isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ja isikuandmete automatiseerimata töötlemise suhtes, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad kataloogi või kui need kavatsetakse hiljem sellesse kanda”. Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse institutsiooni valduses olevate kõigi dokumentide suhtes.

| 17. | Kuigi isikuandmete käsitsi töötlemine muutub vähem tähtsaks, on vaja arvesse võtta, et Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes kasutatakse siiani paberdokumente. Kui sellised paberdokumendid ei ole struktureeritud, ei pruugi määrus (EÜ) nr 45/2001 neid täielikult hõlmata. Kuna kõnealused dokumendid võivad aga sisaldada isikuandmeid, tuleb tagada, et ka neil juhtudel saab kohaldada artikli 4 lõikes 5 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

17.

Kuigi isikuandmete käsitsi töötlemine muutub vähem tähtsaks, on vaja arvesse võtta, et Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes kasutatakse siiani paberdokumente. Kui sellised paberdokumendid ei ole struktureeritud, ei pruugi määrus (EÜ) nr 45/2001 neid täielikult hõlmata. Kuna kõnealused dokumendid võivad aga sisaldada isikuandmeid, tuleb tagada, et ka neil juhtudel saab kohaldada artikli 4 lõikes 5 sätestatud erandit.

| 18. | Sellist reguleerimisala erinevust tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, et tagada andmesubjekti õigustatud huviga arvestamine ka paberdokumentide puhul. See põhjendab täiendavalt, miks üksnes määrusele (EÜ) nr 45/2001 osutamisest — nagu selgitatakse allpool (vt punkte 38–40) — ei piisa, kuna see ei anna suuniseid juhuks, kui isikuandmed sisalduvad määruse (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisalast välja jäävates dokumentides. |
| --- | --- |

18.

Sellist reguleerimisala erinevust tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, et tagada andmesubjekti õigustatud huviga arvestamine ka paberdokumentide puhul. See põhjendab täiendavalt, miks üksnes määrusele (EÜ) nr 45/2001 osutamisest — nagu selgitatakse allpool (vt punkte 38–40) — ei piisa, kuna see ei anna suuniseid juhuks, kui isikuandmed sisalduvad määruse (EÜ) nr 45/2001 reguleerimisalast välja jäävates dokumentides.

III.   ARTIKLI 4 LÕIGE 5

Sätte üldine hinnang

| 19. | Ettepaneku artikli 4 lõige 5 käsitleb seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, asendades praeguse artikli 4 lõike 1 punkti b, mida kritiseeriti laialdaselt kui mitmetähenduslikku seoses kõnealuse kahe põhiõiguse vahelise täpse seosega. Käesolev artikkel vaidlustati ka Esimese Astme Kohtus (8). Praegu on Euroopa Kohtus arutusel õigusküsimustega piirduv apellatsioonkaebus (9). |
| --- | --- |

19.

Ettepaneku artikli 4 lõige 5 käsitleb seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, asendades praeguse artikli 4 lõike 1 punkti b, mida kritiseeriti laialdaselt kui mitmetähenduslikku seoses kõnealuse kahe põhiõiguse vahelise täpse seosega. Käesolev artikkel vaidlustati ka Esimese Astme Kohtus (8). Praegu on Euroopa Kohtus arutusel õigusküsimustega piirduv apellatsioonkaebus (9).

| 20. | Seda silmas pidades on artikli 4 lõike 1 punkti b asendamine hästi põhjendatud. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et komisjon kasutas seda võimalust, tehes ettepaneku artikli 4 lõike 1 punkti b muutmiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor ei toeta aga komisjoni koostatud sätte sõnastust. |
| --- | --- |

20.

Seda silmas pidades on artikli 4 lõike 1 punkti b asendamine hästi põhjendatud. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et komisjon kasutas seda võimalust, tehes ettepaneku artikli 4 lõike 1 punkti b muutmiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor ei toeta aga komisjoni koostatud sätte sõnastust.

| 21. | Esiteks ei ole Euroopa Andmekaitseinspektor veendunud, et praegu on sobiv hetk sätte muutmiseks, kuna Euroopa Kohtus on pooleli apellatsioonkaebuse arutamine. Kõnealuses apellatsioonkaebuses on arutusel põhimõttelised küsimused. |
| --- | --- |

21.

Esiteks ei ole Euroopa Andmekaitseinspektor veendunud, et praegu on sobiv hetk sätte muutmiseks, kuna Euroopa Kohtus on pooleli apellatsioonkaebuse arutamine. Kõnealuses apellatsioonkaebuses on arutusel põhimõttelised küsimused.

| 22. | Teiseks ja veel olulisemalt: ettepanek ei paku sobivat lahendust. Ettepanekuga sätestatakse üldeeskiri (artikli 4 lõike 5 teine lause), mis:






  — | ei peegelda Esimese Astme Kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas; |
| --- | --- | --- |

22.

Teiseks ja veel olulisemalt: ettepanek ei paku sobivat lahendust. Ettepanekuga sätestatakse üldeeskiri (artikli 4 lõike 5 teine lause), mis:

—

ei peegelda Esimese Astme Kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas;

| — | ei ole kooskõlas vajadusega sätestada õige tasakaal asjaomaste põhiõiguste vahel; |
| --- | --- |

—

ei ole kooskõlas vajadusega sätestada õige tasakaal asjaomaste põhiõiguste vahel;

| — | ei ole rakendatav, kuna selles osutatakse andmekaitse alastele EÜ õigusaktidele, mis ei sätesta selgelt, millal tuleb teha otsus üldsuse juurdepääsu kohta. |
| --- | --- |

—

ei ole rakendatav, kuna selles osutatakse andmekaitse alastele EÜ õigusaktidele, mis ei sätesta selgelt, millal tuleb teha otsus üldsuse juurdepääsu kohta.

Lisaks nähakse ettepanekuga ette erieeskiri (artikli 4 lõike 5 esimene lause), mis on põhimõtteliselt hästi sõnastatud, kuid mille reguleerimisala on liiga piiratud.

Praegu ei ole sobiv hetk muudatusteks

| 23. | Euroopa Andmekaitseinspektor on täiesti teadlik võimalikust vastastikusest mõjust — ja võimalikest pingetest — dokumentidele juurdepääsu ning õiguste vahel eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor analüüsis üldsuse juurdepääsu dokumentidele ja andmekaitset käsitlevas 2005. aastal avaldatud taustadokumendis üksikasjalikult probleeme, mis tulenevad määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 samaaegsest kohaldamisest. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Andmekaitseinspektor on täiesti teadlik võimalikust vastastikusest mõjust — ja võimalikest pingetest — dokumentidele juurdepääsu ning õiguste vahel eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor analüüsis üldsuse juurdepääsu dokumentidele ja andmekaitset käsitlevas 2005. aastal avaldatud taustadokumendis üksikasjalikult probleeme, mis tulenevad määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 samaaegsest kohaldamisest.

| 24. | Eelkõige rõhutas ta, et ühelt poolt üldsuse õigus tutvuda dokumentidega ning teiselt poolt eraelu puutumatus ja andmekaitse on Euroopa tasandil erinevates õigusaktides sätestatud põhiõigused ja hea valitsemistava põhielemendid. Kõnealused õigused ei asetse tähtsuse järjekorras ja teatavatel juhtudel ei anna määruste samaaegne kohaldamine selget vastust. Euroopa Andmekaitseinspektori taustadokumendi kohaselt võib lahenduseks olla erand eraelu puutumatuse suhtes, mis on sätestatud praeguses määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b. Taustadokumendi põhjal näeb kõnealune säte ette kolm tingimust, mis kõik peavad olema dokumentidele juurdepääsu käsitleva erandi kohaldamiseks täidetud:






  — | andmesubjekti eraelu puutumatus peab olema ohus; |
| --- | --- | --- |

24.

Eelkõige rõhutas ta, et ühelt poolt üldsuse õigus tutvuda dokumentidega ning teiselt poolt eraelu puutumatus ja andmekaitse on Euroopa tasandil erinevates õigusaktides sätestatud põhiõigused ja hea valitsemistava põhielemendid. Kõnealused õigused ei asetse tähtsuse järjekorras ja teatavatel juhtudel ei anna määruste samaaegne kohaldamine selget vastust. Euroopa Andmekaitseinspektori taustadokumendi kohaselt võib lahenduseks olla erand eraelu puutumatuse suhtes, mis on sätestatud praeguses määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b. Taustadokumendi põhjal näeb kõnealune säte ette kolm tingimust, mis kõik peavad olema dokumentidele juurdepääsu käsitleva erandi kohaldamiseks täidetud:

—

andmesubjekti eraelu puutumatus peab olema ohus;

| — | üldsuse juurdepääs peab tekitama andmesubjektile olulist kahju; |
| --- | --- |

—

üldsuse juurdepääs peab tekitama andmesubjektile olulist kahju;

| — | üldsuse juurdepääs peab olema keelatud andmekaitsealaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

üldsuse juurdepääs peab olema keelatud andmekaitsealaste õigusaktidega.

| 25. | Euroopa Andmekaitseinspektori analüüsi põhijooned leidsid kinnitust Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri kohtuasjas, milles Esimese Astme Kohtul paluti tõlgendada määruste (EÜ) nr 45/2001 ja (EÜ) nr 1049/2001 vahelist seost ning viimases määruses sisalduvat isikuandmete kaitsega seotud erandit. Nimetatud kohtuasja põhielemente kasutatakse käesolevas arvamuses esitatud argumentide toetamiseks. Komisjon otsustas esitada Esimese Astme Kohtu otsuse suhtes apellatsioonkaebuse, mis on praegu Euroopa Kohtus arutamisel. Kõnealuses Euroopa Kohtu asjas on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et Esimese Astme Kohtu otsust ei tuleks muuta. |
| --- | --- |

25.

Euroopa Andmekaitseinspektori analüüsi põhijooned leidsid kinnitust Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri kohtuasjas, milles Esimese Astme Kohtul paluti tõlgendada määruste (EÜ) nr 45/2001 ja (EÜ) nr 1049/2001 vahelist seost ning viimases määruses sisalduvat isikuandmete kaitsega seotud erandit. Nimetatud kohtuasja põhielemente kasutatakse käesolevas arvamuses esitatud argumentide toetamiseks. Komisjon otsustas esitada Esimese Astme Kohtu otsuse suhtes apellatsioonkaebuse, mis on praegu Euroopa Kohtus arutamisel. Kõnealuses Euroopa Kohtu asjas on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et Esimese Astme Kohtu otsust ei tuleks muuta.

| 26. | Kuna asi on arutusel Euroopa Kohtus, on seega küsitav, kas praegu on sobiv hetk muuta üldsuse juurdepääsu ja isikuandmete kaitse vahelist seost puudutavat sätet. Nimetatud kohtuasi ei käsitle üksnes praeguse artikli 4 lõike 1 punkti b (10) sõnastuse tõlgendamist, vaid tõstatab ka asjaomaste põhiõigustega seotud põhimõttelisemad küsimused (11). Neil asjaoludel oleks parem oodata kohtuotsust ja määrust enne mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

26.

Kuna asi on arutusel Euroopa Kohtus, on seega küsitav, kas praegu on sobiv hetk muuta üldsuse juurdepääsu ja isikuandmete kaitse vahelist seost puudutavat sätet. Nimetatud kohtuasi ei käsitle üksnes praeguse artikli 4 lõike 1 punkti b (10) sõnastuse tõlgendamist, vaid tõstatab ka asjaomaste põhiõigustega seotud põhimõttelisemad küsimused (11). Neil asjaoludel oleks parem oodata kohtuotsust ja määrust enne mitte vastu võtta.

Muudatusettepanekud ei peegelda Esimese Astme Kohtu otsust

| 27. | Eelistus oodata Euroopa Kohtu otsust on põhjendatud ka kavandatud sätte sisuga. Komisjon väidab oma seletuskirjas, et kavandatud muudatuste eesmärk on ka võtta arvesse Esimese Astme Kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas. Muudatusettepanek aga ei peegelda Esimese Astme Kohtu seisukohta. |
| --- | --- |

27.

Eelistus oodata Euroopa Kohtu otsust on põhjendatud ka kavandatud sätte sisuga. Komisjon väidab oma seletuskirjas, et kavandatud muudatuste eesmärk on ka võtta arvesse Esimese Astme Kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas. Muudatusettepanek aga ei peegelda Esimese Astme Kohtu seisukohta.

| 28. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib eelkõige, et komisjoni ettepanekus ei osutata üldse „eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse” kahjustamisele, mis on vajalik tingimus, et põhjendada keeldumist tutvuda isikuandmeid sisaldavate dokumentidega. Sel viisil muudab komisjoni ettepanek tuntavalt seadusandja poolt seni saavutatud tasakaalu, nagu on tõlgendanud Esimese Astme Kohus. Põhitähelepanu isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele juurdepääsu osas nihkub ettepanekuga määruselt (EÜ) nr 1049/2001 määrusele (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

28.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib eelkõige, et komisjoni ettepanekus ei osutata üldse „eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse” kahjustamisele, mis on vajalik tingimus, et põhjendada keeldumist tutvuda isikuandmeid sisaldavate dokumentidega. Sel viisil muudab komisjoni ettepanek tuntavalt seadusandja poolt seni saavutatud tasakaalu, nagu on tõlgendanud Esimese Astme Kohus. Põhitähelepanu isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele juurdepääsu osas nihkub ettepanekuga määruselt (EÜ) nr 1049/2001 määrusele (EÜ) nr 45/2001.

| 29. | On oluline, et vähemalt seni, kui Esimese Astme Kohtu otsus on selles tundlikus valdkonnas lähtepunktiks, võtavad kavandatud muudatusettepanekud seda ka täielikult arvesse ega kaldu sellest märkimisväärselt kõrvale. Esimese Astme Kohtu otsus mitte üksnes ei tõlgenda teatavaid määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 sätteid, vaid kehtestab ka õige tasakaalu kõnealuse kahe määrusega kaitstud õiguste vahel. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, kui oluline on seadusandjale selle tasakaalu säilitamine ja võimaluse korral asjakohaste sätete täpsustamine. |
| --- | --- |

29.

On oluline, et vähemalt seni, kui Esimese Astme Kohtu otsus on selles tundlikus valdkonnas lähtepunktiks, võtavad kavandatud muudatusettepanekud seda ka täielikult arvesse ega kaldu sellest märkimisväärselt kõrvale. Esimese Astme Kohtu otsus mitte üksnes ei tõlgenda teatavaid määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 45/2001 sätteid, vaid kehtestab ka õige tasakaalu kõnealuse kahe määrusega kaitstud õiguste vahel. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, kui oluline on seadusandjale selle tasakaalu säilitamine ja võimaluse korral asjakohaste sätete täpsustamine.

| 30. | Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustab käesoleva arvamuse järgmistes punktides, miks — erinevalt komisjoni väljendatud seisukohast — ei peegelda ettepaneku artikli 4 lõige 5 Euroopa Kohtu kohtupraktikat. |
| --- | --- |

30.

Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustab käesoleva arvamuse järgmistes punktides, miks — erinevalt komisjoni väljendatud seisukohast — ei peegelda ettepaneku artikli 4 lõige 5 Euroopa Kohtu kohtupraktikat.

Artikli 4 lõike 5 teine lause ei ole kooskõlas vajadusega sätestada õige tasakaal

| 31. | Artikli 4 lõike 5 teises lauses sätestatakse järgmist: „Muud isikuandmed avaldatakse kooskõlas selliste andmete seadusliku töötlemise tingimustega, mis on sätestatud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitlevates EÜ õigusaktides”. |
| --- | --- |

31.

Artikli 4 lõike 5 teises lauses sätestatakse järgmist: „Muud isikuandmed avaldatakse kooskõlas selliste andmete seadusliku töötlemise tingimustega, mis on sätestatud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitlevates EÜ õigusaktides”.

| 32. | Kõnealuse sätte kohaselt peab dokumentidele üldsuse juurdepääsu taotluste üle otsustava asutuse otsuse aluseks olema määruse (EÜ) nr 1049/2001 asemel määrus (EÜ) nr 45/2001. Säte sisaldab seega nn osutamise teooriat (12), nagu komisjon kaitses Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri kohtuasjas. |
| --- | --- |

32.

Kõnealuse sätte kohaselt peab dokumentidele üldsuse juurdepääsu taotluste üle otsustava asutuse otsuse aluseks olema määruse (EÜ) nr 1049/2001 asemel määrus (EÜ) nr 45/2001. Säte sisaldab seega nn osutamise teooriat (12), nagu komisjon kaitses Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri kohtuasjas.

| 33. | Kohus lükkas selle teooria määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b praeguse sõnastuse alusel tagasi. Kohus põhjendas seda tagasilükkamist järgmiselt: avaldamisest saab keelduda üksnes juhul, kui see kahjustaks eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Kõnealune kohtu põhjendus ei ole üksnes teksti tõlgendamine, vaid see peegeldab kahe asjaomase põhiõiguse — üldsuse juurdepääsu ja andmekaitse — vahel tasakaalu loomise tulemust. |
| --- | --- |

33.

Kohus lükkas selle teooria määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b praeguse sõnastuse alusel tagasi. Kohus põhjendas seda tagasilükkamist järgmiselt: avaldamisest saab keelduda üksnes juhul, kui see kahjustaks eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Kõnealune kohtu põhjendus ei ole üksnes teksti tõlgendamine, vaid see peegeldab kahe asjaomase põhiõiguse — üldsuse juurdepääsu ja andmekaitse — vahel tasakaalu loomise tulemust.

| 34. | Kahe põhiõiguse vahelise õige tasakaalu — või tasakaalustatud lähenemise, nagu seda tavaliselt määratletakse — vajadust on rõhutatud mitmetes dokumentides, mis käsitlevad nimetatud õiguste vahelist vastuolu. Nii on leitud näiteks artikli 29 töörühma arvamuses 5/2001 (13) ja Euroopa Andmekaitseinspektori taustadokumendis. Sarnast lähenemisviisi on kasutatud ka ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitlevas Euroopa Nõukogu konventsiooni eelnõus, milles nähakse ette, et osapooled võivad piirata juurdepääsu ametlikele dokumentidele eesmärgiga kaitsta muu hulgas „eraelu puutumatust ja muid õigustatud erahuve” (14). |
| --- | --- |

34.

Kahe põhiõiguse vahelise õige tasakaalu — või tasakaalustatud lähenemise, nagu seda tavaliselt määratletakse — vajadust on rõhutatud mitmetes dokumentides, mis käsitlevad nimetatud õiguste vahelist vastuolu. Nii on leitud näiteks artikli 29 töörühma arvamuses 5/2001 (13) ja Euroopa Andmekaitseinspektori taustadokumendis. Sarnast lähenemisviisi on kasutatud ka ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitlevas Euroopa Nõukogu konventsiooni eelnõus, milles nähakse ette, et osapooled võivad piirata juurdepääsu ametlikele dokumentidele eesmärgiga kaitsta muu hulgas „eraelu puutumatust ja muid õigustatud erahuve” (14).

| 35. | Ühest küljest tuleb austada üldsuse juurdepääsuõigust, mis tähendab igal juhul järgmist:






  — | järgida tuleb määruse (EÜ) nr 1049/2001 eesmärki. Määrusega tuleks tagada võimalikult laiaulatuslik üldsuse juurdepääsuõiguse kasutamine (15). See tähendab, et põhimõtteliselt peaksid kõik institutsioonide dokumendid olema üldsusele kättesaadavad (16). Seetõttu tuleb neid erandeid tõlgendada ja kohaldada kitsalt, et mitte kahjustada määruse üldpõhimõtte kohaldamist (17); |
| --- | --- | --- |

35.

Ühest küljest tuleb austada üldsuse juurdepääsuõigust, mis tähendab igal juhul järgmist:

—

järgida tuleb määruse (EÜ) nr 1049/2001 eesmärki. Määrusega tuleks tagada võimalikult laiaulatuslik üldsuse juurdepääsuõiguse kasutamine (15). See tähendab, et põhimõtteliselt peaksid kõik institutsioonide dokumendid olema üldsusele kättesaadavad (16). Seetõttu tuleb neid erandeid tõlgendada ja kohaldada kitsalt, et mitte kahjustada määruse üldpõhimõtte kohaldamist (17);

| — | pidades silmas üldsuse juurdepääsuõiguse laadi, ei tohi isikult nõuda oma taotluse põhjendamist ja seega ei ole ta kohustatud tõendama oma huvi taotletud dokumentidega tutvumiseks (18). |
| --- | --- |

—

pidades silmas üldsuse juurdepääsuõiguse laadi, ei tohi isikult nõuda oma taotluse põhjendamist ja seega ei ole ta kohustatud tõendama oma huvi taotletud dokumentidega tutvumiseks (18).

| 36. | Teisest küljest tuleb austada õigust andmekaitsele:






  — | isikuandmete kaitse põhineb tasakaalu ja kontrolli põhimõttel, mis ei keela küll isikuandmete töötlemist, kuid kehtestab selle suhtes kaitsemeetmed ja tagatised. Isikuandmete töötlemine on lubatud juhul, kui andmesubjekt annab oma ühemõttelise nõusoleku või kui töötlemine on vajalik seoses muude üldiste või erahuvidega (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 5); |
| --- | --- | --- |

36.

Teisest küljest tuleb austada õigust andmekaitsele:

—

isikuandmete kaitse põhineb tasakaalu ja kontrolli põhimõttel, mis ei keela küll isikuandmete töötlemist, kuid kehtestab selle suhtes kaitsemeetmed ja tagatised. Isikuandmete töötlemine on lubatud juhul, kui andmesubjekt annab oma ühemõttelise nõusoleku või kui töötlemine on vajalik seoses muude üldiste või erahuvidega (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 5);

| — | määruse (EÜ) nr 45/2001 sätete tõlgendamisel tuleb kindlasti arvesse võtta põhiõigusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele (19); |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 45/2001 sätete tõlgendamisel tuleb kindlasti arvesse võtta põhiõigusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele (19);

| — | isikuandmete töötlemine peab seega olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja see ei tohi konkreetselt ega tegelikult kahjustada andmesubjekti õigustatud huvi. |
| --- | --- |

—

isikuandmete töötlemine peab seega olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja see ei tohi konkreetselt ega tegelikult kahjustada andmesubjekti õigustatud huvi.

| 37. | Sellise tasakaalu tagamiseks ei piisa üksnes viitamisest määrusele (EÜ) nr 45/2001, mille „eesmärk on kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele” (20). Taoline lahendus võib austada õigust andmekaitsele, kuid see ei austa üldsuse juurdepääsuõigust. |
| --- | --- |

37.

Sellise tasakaalu tagamiseks ei piisa üksnes viitamisest määrusele (EÜ) nr 45/2001, mille „eesmärk on kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele” (20). Taoline lahendus võib austada õigust andmekaitsele, kuid see ei austa üldsuse juurdepääsuõigust.

Artikli 4 lõike 5 teine lause ei anna rakendatavat lahendust

| 38. | Määrus (EÜ) nr 45/2001 ei anna selget vastust küsimusele, millal peab ühenduse institutsioon või asutus otsustama üldsuse juurdepääsu käsitleva taotluse üle. Määruse artikkel 5 võimaldab lühidalt (21) isikuandmete töötlemist juhul, kui „see on vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks” või „vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Teiste sõnadega ei sõltu töötlemise seaduslikkus andmekaitse endi huvidest, vaid muudest huvidest (olenemata sellest, kas see tuleneb seadusjärgsest kohustusest või mitte) tingitud töötlemise vajadusest. Sellest võib järeldada, et kuivõrd vajalikkust ei määratleta määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 5 (ega määruse muu sättega), peaks asjakohased suunised andma muud huvi — käesoleval juhul dokumentidele juurdepääsu õigust — tagav õigusakt. |
| --- | --- |

38.

Määrus (EÜ) nr 45/2001 ei anna selget vastust küsimusele, millal peab ühenduse institutsioon või asutus otsustama üldsuse juurdepääsu käsitleva taotluse üle. Määruse artikkel 5 võimaldab lühidalt (21) isikuandmete töötlemist juhul, kui „see on vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks” või „vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Teiste sõnadega ei sõltu töötlemise seaduslikkus andmekaitse endi huvidest, vaid muudest huvidest (olenemata sellest, kas see tuleneb seadusjärgsest kohustusest või mitte) tingitud töötlemise vajadusest. Sellest võib järeldada, et kuivõrd vajalikkust ei määratleta määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 5 (ega määruse muu sättega), peaks asjakohased suunised andma muud huvi — käesoleval juhul dokumentidele juurdepääsu õigust — tagav õigusakt.

| 39. | Ettepaneku kohaselt tuleks kõiki taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele — juhul kui ei kohaldata artikli 4 lõike 5 esimeses sättes ette nähtud erisätet — hinnata määrusele (EÜ) nr 45/2001 viitamise alusel. Selline viitamine ei annaks vajalikke suuniseid huvide kaalumise osas ega viiks soovitud tulemuseni (nn ummikseisu olukord). |
| --- | --- |

39.

Ettepaneku kohaselt tuleks kõiki taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele — juhul kui ei kohaldata artikli 4 lõike 5 esimeses sättes ette nähtud erisätet — hinnata määrusele (EÜ) nr 45/2001 viitamise alusel. Selline viitamine ei annaks vajalikke suuniseid huvide kaalumise osas ega viiks soovitud tulemuseni (nn ummikseisu olukord).

| 40. | Lisaks tuleks märkida, et viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 ei lahenda vastuolu üldsuse juurdepääsuõiguse ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktis b sätestatud kohustuse vahel tõendada isikuandmete edastamise vajalikkust. Nagu Esimese Astme Kohus on sedastanud Bavarian Lageri kohtuasjas: „Kui nõutaks, et taotleja peab määrusest (EÜ) nr 45/2001 tuleneva lisatingimusena tõendama ka andmete edastamise vajalikkust, siis läheks see vastuollu määruse (EÜ) nr 1049/2001 eesmärgiga tagada võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide dokumentidele” (22). |
| --- | --- |

40.

Lisaks tuleks märkida, et viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 ei lahenda vastuolu üldsuse juurdepääsuõiguse ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktis b sätestatud kohustuse vahel tõendada isikuandmete edastamise vajalikkust. Nagu Esimese Astme Kohus on sedastanud Bavarian Lageri kohtuasjas: „Kui nõutaks, et taotleja peab määrusest (EÜ) nr 45/2001 tuleneva lisatingimusena tõendama ka andmete edastamise vajalikkust, siis läheks see vastuollu määruse (EÜ) nr 1049/2001 eesmärgiga tagada võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide dokumentidele” (22).

Artikli 4 lõike 5 esimese lause reguleerimisala on liiga piiratud

| 41. | Ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimene lause on järgmine: „Avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate nimed, ametikohad ja ametiülesanded seoses nende ametialase tegevusega avaldatakse, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kahjustaks nende andmete avaldamine asjaomaseid isikuid”. Sellega nähakse ette erieeskiri konkreetse isikute rühmaga seotud teatavat tüüpi andmete suhtes. |
| --- | --- |

41.

Ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimene lause on järgmine: „Avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate nimed, ametikohad ja ametiülesanded seoses nende ametialase tegevusega avaldatakse, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kahjustaks nende andmete avaldamine asjaomaseid isikuid”. Sellega nähakse ette erieeskiri konkreetse isikute rühmaga seotud teatavat tüüpi andmete suhtes.

| 42. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib kõigepealt, et kahtlemata austab artikli 4 lõige 5 üldsuse juurdepääsuõigust. Selle lausega hõlmatud olukordades on üldsuse juurdepääs dokumentidele tavaliselt tagatud. Euroopa Andmekaitseinspektori arvates järgib säte ka õigust andmekaitsele. Säte hõlmab olukorra, mida Esimese Astme Kohus käsitleb Bavarian Lageri asjas, ja võrreldavad olukorrad. Nagu märgib kohus: sellistes olukordades ei tähenda nimede avaldamine sekkumist isikute eraellu ja asjaomased isikud ei saa eeldada, et nende suhtes kohaldataks konfidentsiaalsust (23). |
| --- | --- |

42.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib kõigepealt, et kahtlemata austab artikli 4 lõige 5 üldsuse juurdepääsuõigust. Selle lausega hõlmatud olukordades on üldsuse juurdepääs dokumentidele tavaliselt tagatud. Euroopa Andmekaitseinspektori arvates järgib säte ka õigust andmekaitsele. Säte hõlmab olukorra, mida Esimese Astme Kohus käsitleb Bavarian Lageri asjas, ja võrreldavad olukorrad. Nagu märgib kohus: sellistes olukordades ei tähenda nimede avaldamine sekkumist isikute eraellu ja asjaomased isikud ei saa eeldada, et nende suhtes kohaldataks konfidentsiaalsust (23).

| 43. | Teiseks võib väita, et kõnealune säte on põhimõtteliselt hästi sõnastatud ja see vastab õiguskindluse tingimusele. Sättega määratletakse isikute erinevad tegevusalad ja piiritletakse isikuandmed, mida võib avaldada. Sõltumata küsimusest, kas kõnelaused piirangud on asjakohased, on need täpselt sõnastatud. Piirangud on samuti kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001: andmete avaldamine on seaduslik töötlemine, kuna selle aluseks on artikli 4 lõikes 5 sätestatud seadusjärgne kohustus, ja selle eesmärk — üldsusele juurdepääsu võimaldamine — on piiratud. |
| --- | --- |

43.

Teiseks võib väita, et kõnealune säte on põhimõtteliselt hästi sõnastatud ja see vastab õiguskindluse tingimusele. Sättega määratletakse isikute erinevad tegevusalad ja piiritletakse isikuandmed, mida võib avaldada. Sõltumata küsimusest, kas kõnelaused piirangud on asjakohased, on need täpselt sõnastatud. Piirangud on samuti kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001: andmete avaldamine on seaduslik töötlemine, kuna selle aluseks on artikli 4 lõikes 5 sätestatud seadusjärgne kohustus, ja selle eesmärk — üldsusele juurdepääsu võimaldamine — on piiratud.

| 44. | Seoses reguleerimisala piiramisega ratione personae, tuleb avaldada teatud andmed avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate kohta. Tundub, et sätte eesmärk on üksnes reageerida Esimese Astme Kohtu otsuse tagajärgedele Bavarian Lageri kohtuasjas. Tekib küsimus, miks ei käsitleta sättes andmesubjektide laiemat ringi seoses nende ametialase tegevusega. Väited, mis toetavad eeldust, et antud juhul tuleks isikuandmed tavaliselt avaldada, kehtivad näiteks seoses järgmisega:






  — | erasektori töötajaid või füüsilisest isikust ettevõtjaid ei saa käsitada huvigruppide esindajatena, välja arvatud juhul, kui on põhjust eeldada, et avaldamine võiks asjaomaseid isikuid kahjustada; |
| --- | --- | --- |

44.

Seoses reguleerimisala piiramisega ratione personae, tuleb avaldada teatud andmed avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate kohta. Tundub, et sätte eesmärk on üksnes reageerida Esimese Astme Kohtu otsuse tagajärgedele Bavarian Lageri kohtuasjas. Tekib küsimus, miks ei käsitleta sättes andmesubjektide laiemat ringi seoses nende ametialase tegevusega. Väited, mis toetavad eeldust, et antud juhul tuleks isikuandmed tavaliselt avaldada, kehtivad näiteks seoses järgmisega:

—

erasektori töötajaid või füüsilisest isikust ettevõtjaid ei saa käsitada huvigruppide esindajatena, välja arvatud juhul, kui on põhjust eeldada, et avaldamine võiks asjaomaseid isikuid kahjustada;

| — | teadlased, kes esitlevad oma uurimistulemusi; |
| --- | --- |

—

teadlased, kes esitlevad oma uurimistulemusi;

| — | eksperdid, kes esitlevad oma teadmisi avalikult; |
| --- | --- |

—

eksperdid, kes esitlevad oma teadmisi avalikult;

| — | õpetajad ja õppejõud, kes täidavad oma õpetamisülesandeid või annavad loenguid. |
| --- | --- |

—

õpetajad ja õppejõud, kes täidavad oma õpetamisülesandeid või annavad loenguid.

| 45. | Need näited osutavad sellele, et kasulik oleks olnud sõnastada säte laiemalt, et hõlmata andmed ametiülesandeid täitvate erinevate isikute kategooriate kohta. |
| --- | --- |

45.

Need näited osutavad sellele, et kasulik oleks olnud sõnastada säte laiemalt, et hõlmata andmed ametiülesandeid täitvate erinevate isikute kategooriate kohta.

| 46. | Ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimeses lauses sätestatud teine piirang — ratione materiae — on seotud andmeelementidega. Avaldatakse üksnes nimed, ametikohad ja ametiülesanded. Välja on jäetud andmed, mis avalikustavad asjaomase isiku eraelulisi aspekte, isegi juhul kui kõnealuseid andmeid ei käsitata tundlike andmetena määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 tähenduses. Nende andmete hulka võivad kuuluda kodune aadress, telefoninumber, e-posti aadress või muud kõrgemate ametnike või poliitikutega seotud andmed, nagu töötasu ja väljaminekud. |
| --- | --- |

46.

Ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimeses lauses sätestatud teine piirang — ratione materiae — on seotud andmeelementidega. Avaldatakse üksnes nimed, ametikohad ja ametiülesanded. Välja on jäetud andmed, mis avalikustavad asjaomase isiku eraelulisi aspekte, isegi juhul kui kõnealuseid andmeid ei käsitata tundlike andmetena määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 tähenduses. Nende andmete hulka võivad kuuluda kodune aadress, telefoninumber, e-posti aadress või muud kõrgemate ametnike või poliitikutega seotud andmed, nagu töötasu ja väljaminekud.

| 47. | Välja on aga jäetud ka andmeelemendid, mis ei puutu kuidagi asjaomase isiku eraellu, nagu töökoha aadress (füüsiline ja e-posti aadress) ja ametiülesannetega seotud üldisem teave. |
| --- | --- |

47.

Välja on aga jäetud ka andmeelemendid, mis ei puutu kuidagi asjaomase isiku eraellu, nagu töökoha aadress (füüsiline ja e-posti aadress) ja ametiülesannetega seotud üldisem teave.

| 48. | Ettepanekuga võetud lähenemisviisi põhimõttelisem probleem seisneb aga selles, et dokumendis endas mainitakse harva nimesid üksi. Nimi on tavaliselt seotud isikusse puutuvate muude andmetega. Bavarian Lageri kohtuasi käsitles näiteks juurdepääsu koosoleku protokollile. Võib ette kujutada, et protokollis ei märgita üksnes koosolekul osalevate isikute nimesid, vaid ka nende poolt koosolekul avaldatud seisukohti. Seisukohti võib mõnikord, näiteks poliitiliste seisukohtade puhul, käsitada ka tundlike andmetena määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 tähenduses. On seega kahtlane, kas konkreetseid andmeid saaks vaadelda eraldiseisvatena. |
| --- | --- |

48.

Ettepanekuga võetud lähenemisviisi põhimõttelisem probleem seisneb aga selles, et dokumendis endas mainitakse harva nimesid üksi. Nimi on tavaliselt seotud isikusse puutuvate muude andmetega. Bavarian Lageri kohtuasi käsitles näiteks juurdepääsu koosoleku protokollile. Võib ette kujutada, et protokollis ei märgita üksnes koosolekul osalevate isikute nimesid, vaid ka nende poolt koosolekul avaldatud seisukohti. Seisukohti võib mõnikord, näiteks poliitiliste seisukohtade puhul, käsitada ka tundlike andmetena määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 tähenduses. On seega kahtlane, kas konkreetseid andmeid saaks vaadelda eraldiseisvatena.

IV.   ALTERNATIIVNE LAHENDUS

Vajadus seadusandja selgete suuniste järele

| 49. | Määrus (EÜ) nr 1049/2001 peaks andma suuniseid institutsioonidele ja asutustele, kes menetlevad taotlusi üldsuse juurdepääsu kohta isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele, järgides samal ajal täielikult õiget tasakaalu asjaomase kahe põhiõiguse vahel. |
| --- | --- |

49.

Määrus (EÜ) nr 1049/2001 peaks andma suuniseid institutsioonidele ja asutustele, kes menetlevad taotlusi üldsuse juurdepääsu kohta isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele, järgides samal ajal täielikult õiget tasakaalu asjaomase kahe põhiõiguse vahel.

| 50. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates on oluline täiendavalt arutada, kuidas muuta see suunis konkreetseks õigussätteks. Kogemus on näidanud, et see küsimus on seotud keeruliste ja põhimõtteliste kaalutlustega. Säte tuleks sõnastada võimalikult hoolikalt, võttes arvesse erinevate sidusrühmade seisukohti. |
| --- | --- |

50.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates on oluline täiendavalt arutada, kuidas muuta see suunis konkreetseks õigussätteks. Kogemus on näidanud, et see küsimus on seotud keeruliste ja põhimõtteliste kaalutlustega. Säte tuleks sõnastada võimalikult hoolikalt, võttes arvesse erinevate sidusrühmade seisukohti.

Alternatiivne lahendus

| 51. | Euroopa Andmekaitseinspektor teeb arutelu rikastamiseks ettepaneku järgmise sätte kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu isikuandmetele:






  1. | Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sellist kahju ei tekitata:






  a) | kui andmed on seotud üksnes asjaomase isiku ametialase tegevusega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Euroopa Andmekaitseinspektor teeb arutelu rikastamiseks ettepaneku järgmise sätte kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu isikuandmetele:

1.

Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sellist kahju ei tekitata:

a)

kui andmed on seotud üksnes asjaomase isiku ametialase tegevusega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut;

| b) | kui andmed on seotud üksnes avaliku elu tegelasega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut või temaga seotud isikuid; |
| --- | --- |

b)

kui andmed on seotud üksnes avaliku elu tegelasega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut või temaga seotud isikuid;

| c) | kui andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud. |
| --- | --- |

c)

kui andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud.

| 2. | Isikuandmeid avaldatakse siiski juhul, kui seda nõuavad ülekaalukad üldised huvid. Sellistel juhtudel peab institutsioon või asutus üldist huvi täpsustama. Institutsioon või asutus põhjendab, miks konkreetsel juhul peetakse üldist huvi asjaomase isiku huvidest tähtsamaks. |
| --- | --- |

2.

Isikuandmeid avaldatakse siiski juhul, kui seda nõuavad ülekaalukad üldised huvid. Sellistel juhtudel peab institutsioon või asutus üldist huvi täpsustama. Institutsioon või asutus põhjendab, miks konkreetsel juhul peetakse üldist huvi asjaomase isiku huvidest tähtsamaks.

| 3. | Kui institutsioon või asutus keelab lõike 1 alusel juurdepääsu dokumendile, kaalub ta dokumendile osalise juurdepääsu võimaldamist. |
| --- | --- |

3.

Kui institutsioon või asutus keelab lõike 1 alusel juurdepääsu dokumendile, kaalub ta dokumendile osalise juurdepääsu võimaldamist.

| 52. | Kõnealust sätet saab selgitada järgmiselt: |
| --- | --- |

52.

Kõnealust sätet saab selgitada järgmiselt:

| 53. | Lõike 1 esimeses osas sätestatakse üldeeskiri ja sellest nähtub vajadus õige tasakaalu järele kahe asjaomase põhiõiguse vahel. Erandit üldsuse juurdepääsuõigusest kohaldatakse üksnes juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sättes osutatakse eraelu puutumatusele (era- ja perekonnaelu austamine ELi põhiõiguste harta artikli 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 tähenduses) ja mitte üksnes andmekaitsele (harta artikli 8 tähenduses). |
| --- | --- |

53.

Lõike 1 esimeses osas sätestatakse üldeeskiri ja sellest nähtub vajadus õige tasakaalu järele kahe asjaomase põhiõiguse vahel. Erandit üldsuse juurdepääsuõigusest kohaldatakse üksnes juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sättes osutatakse eraelu puutumatusele (era- ja perekonnaelu austamine ELi põhiõiguste harta artikli 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 tähenduses) ja mitte üksnes andmekaitsele (harta artikli 8 tähenduses).

| 54. | Siiski võetakse täielikult arvesse õigust isikuandmete kaitsele, mis on ette nähtud andmesubjekti kaitsmisele suunatud tasakaalu ja kontrolli põhimõttega, vt ka eespool punkti 36. Sättega täpsustatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punktis b sätestatud seadusjärgset kohustust isikuandmete avaldamiseks. |
| --- | --- |

54.

Siiski võetakse täielikult arvesse õigust isikuandmete kaitsele, mis on ette nähtud andmesubjekti kaitsmisele suunatud tasakaalu ja kontrolli põhimõttega, vt ka eespool punkti 36. Sättega täpsustatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punktis b sätestatud seadusjärgset kohustust isikuandmete avaldamiseks.

| 55. | Tuleb märkida, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 ei keelata isikuandmete töötlemist niivõrd, kuivõrd see põhineb õiguslikel alustel vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punktile b. Sellise õigusliku aluse kohaldamist konkreetsel juhul tuleb analüüsida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat arvesse võttes. Sellega seoses tuleks osutada Euroopa Kohtu otsusele Österreichischer Rundfunk asjas (24). Sätte lõikes 1 „asjaomase isiku eraelu puutumatuse või isikupuutumatuse kahjustamise” kehtestamisega täpsustatakse, et just selle alusel kontrollitakse, kas isikuandmetele antakse üldsuse juurdepääs. |
| --- | --- |

55.

Tuleb märkida, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 ei keelata isikuandmete töötlemist niivõrd, kuivõrd see põhineb õiguslikel alustel vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punktile b. Sellise õigusliku aluse kohaldamist konkreetsel juhul tuleb analüüsida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat arvesse võttes. Sellega seoses tuleks osutada Euroopa Kohtu otsusele Österreichischer Rundfunk asjas (24). Sätte lõikes 1 „asjaomase isiku eraelu puutumatuse või isikupuutumatuse kahjustamise” kehtestamisega täpsustatakse, et just selle alusel kontrollitakse, kas isikuandmetele antakse üldsuse juurdepääs.

| 56. | Puutumatuse mõiste on samuti lisatud artikli 4 lõike 1 punkti b praegusesse teksti, milles osutatakse isikupuutumatusele. See võib omada lisaväärtust näiteks juhtudel, kui isikuandmete avaldamise tulemuseks võib olla oht isikupuutumatusele, ilma et sellel oleks otsest seost isiku eraeluga. |
| --- | --- |

56.

Puutumatuse mõiste on samuti lisatud artikli 4 lõike 1 punkti b praegusesse teksti, milles osutatakse isikupuutumatusele. See võib omada lisaväärtust näiteks juhtudel, kui isikuandmete avaldamise tulemuseks võib olla oht isikupuutumatusele, ilma et sellel oleks otsest seost isiku eraeluga.

| 57. | Kavandatud sätte lõike 1 teise osa eesmärk on anda suuniseid institutsioonile või asutusele, kes otsustab üldsuse juurdepääsu käsitlevate taotluste üle. Tehakse vahet kolme olukorra vahel, mille puhul isikuandmete avaldamine tavaliselt andmesubjekti ei kahjusta.






  — | Esimene olukord on hõlmatud komisjoni ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimese lausega. See on sõnastatud laiemalt ja funktsionaalsemalt, võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori poolt praeguse teksti kohta tehtud kriitilisi tähelepanekuid. Sättega mööndakse, et ka kõnealuses olukorras võib olla põhjust eeldada, et avaldamine võiks isikut kahjustada. Sellisel juhul peab ühenduse institutsioon või asutus analüüsima, kas kahjustamine on tõenäoline. Teiste sõnadega eeldatakse juurdepääsu andmist. Sõnad „on põhjust eeldada” (jne) tulenevad määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktist b. |
| --- | --- | --- |

57.

Kavandatud sätte lõike 1 teise osa eesmärk on anda suuniseid institutsioonile või asutusele, kes otsustab üldsuse juurdepääsu käsitlevate taotluste üle. Tehakse vahet kolme olukorra vahel, mille puhul isikuandmete avaldamine tavaliselt andmesubjekti ei kahjusta.

—

Esimene olukord on hõlmatud komisjoni ettepaneku artikli 4 lõike 5 esimese lausega. See on sõnastatud laiemalt ja funktsionaalsemalt, võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori poolt praeguse teksti kohta tehtud kriitilisi tähelepanekuid. Sättega mööndakse, et ka kõnealuses olukorras võib olla põhjust eeldada, et avaldamine võiks isikut kahjustada. Sellisel juhul peab ühenduse institutsioon või asutus analüüsima, kas kahjustamine on tõenäoline. Teiste sõnadega eeldatakse juurdepääsu andmist. Sõnad „on põhjust eeldada” (jne) tulenevad määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktist b.

| — | Teine olukord näeb ette, et avaliku elu tegelaste puhul on lubatud isegi ulatuslikum juurdepääs. Siin võib mõelda poliitikuid või teisi isikuid, kelle ülesanded või käitumine õigustavad tavaliselt üldsuse laiemat juurdepääsu, mille aluseks on üldsuse õigus teada. Taas tuleb arvestada võimalusega, et tagajärjed võivad konkreetsetel juhtudel erineda. Selles olukorras tuleb arvesse võtta võimalikku kahjulikku toimet asjaomase isiku lähedastele. |
| --- | --- |

—

Teine olukord näeb ette, et avaliku elu tegelaste puhul on lubatud isegi ulatuslikum juurdepääs. Siin võib mõelda poliitikuid või teisi isikuid, kelle ülesanded või käitumine õigustavad tavaliselt üldsuse laiemat juurdepääsu, mille aluseks on üldsuse õigus teada. Taas tuleb arvestada võimalusega, et tagajärjed võivad konkreetsetel juhtudel erineda. Selles olukorras tuleb arvesse võtta võimalikku kahjulikku toimet asjaomase isiku lähedastele.

| — | Kolmas olukord on seotud andmetega, mis on andmesubjekti nõusolekul juba avalikustatud. Näiteks võib tuua juhud, kus isikuandmed on avaldatud veebisaidil või blogis. |
| --- | --- |

—

Kolmas olukord on seotud andmetega, mis on andmesubjekti nõusolekul juba avalikustatud. Näiteks võib tuua juhud, kus isikuandmed on avaldatud veebisaidil või blogis.

| 58. | Lõikega 2 tunnistatakse asjaolu, et üldsuse juurdepääsu võivad tingida ülekaalukad üldised huvid. Teatud andmed võivad olla üldsusele hädavajalikud, et kujundada teadlik arvamus seadusandliku menetluse või üldisemalt Euroopa institutsioonide toimimise kohta. Mõelda võib näiteks institutsiooni ja teatud lobirühmade vahelistele (rahandus-) suhetele. Kuna lõige sisaldab erandit erandist, on lisatud täiendavad kaitsemeetmed. Institutsioon või asutus peab sätte kohaldamist igal üksikjuhul täpsustama. |
| --- | --- |

58.

Lõikega 2 tunnistatakse asjaolu, et üldsuse juurdepääsu võivad tingida ülekaalukad üldised huvid. Teatud andmed võivad olla üldsusele hädavajalikud, et kujundada teadlik arvamus seadusandliku menetluse või üldisemalt Euroopa institutsioonide toimimise kohta. Mõelda võib näiteks institutsiooni ja teatud lobirühmade vahelistele (rahandus-) suhetele. Kuna lõige sisaldab erandit erandist, on lisatud täiendavad kaitsemeetmed. Institutsioon või asutus peab sätte kohaldamist igal üksikjuhul täpsustama.

| 59. | Lõikega 3 kohustatakse institutsiooni või asutust kaaluma osalist juurdepääsu, kustutades näiteks dokumentidest nimed, et tagada lisavahendina õige tasakaal kahe asjaomase põhiõiguse vahel, mida tuleks aga kasutada üksnes keeldumise aluse korral. |
| --- | --- |

59.

Lõikega 3 kohustatakse institutsiooni või asutust kaaluma osalist juurdepääsu, kustutades näiteks dokumentidest nimed, et tagada lisavahendina õige tasakaal kahe asjaomase põhiõiguse vahel, mida tuleks aga kasutada üksnes keeldumise aluse korral.

| 60. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealune lahendus hoiaks ära eespool punktis 39 mainitud ummikseisu olukorra. |
| --- | --- |

60.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealune lahendus hoiaks ära eespool punktis 39 mainitud ummikseisu olukorra.

V.   KAS MÄÄRUST (EÜ) NR 45/2001 TULEKS MUUTA?

| 61. | Esimese Astme Kohtu otsusest Bavarian Lageri kohtuasjas tuleneb, et vajadus selgitada üldsuse juurdepääsu ja andmekaitse vahelist seost on kiireloomuline ka seetõttu, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b võib erinevalt tõlgendada. Muu hulgas Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri asjas ilmnenud vastuolu, mis on üldsuse juurdepääsu kontekstis seotud sõnade „tõendab andmete edastamise vajalikkust” tähendusega. Selle tingimuse sõna-sõnalt võtmine tähendaks seda, et dokumendi taotleja määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel peaks esitama dokumendi taotlemiseks veenva põhjuse, mis läheks vastuollu üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse ühe eesmärgiga, milleks on võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide valduses olevatele dokumentidele (25). Probleemi lahendamiseks otsustas Esimese Astme Kohus, et kui isikuandmed edastatakse dokumentidele juurdepääsu õiguse teostamiseks, ei pea taotleja avaldamise vajalikkust tõendama. Lisaks märkis kohus, et andmete edastamine, mille suhtes ei kohaldata artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandit, ei saa piirata andmesubjekti õigustatud huve (26). |
| --- | --- |

61.

Esimese Astme Kohtu otsusest Bavarian Lageri kohtuasjas tuleneb, et vajadus selgitada üldsuse juurdepääsu ja andmekaitse vahelist seost on kiireloomuline ka seetõttu, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b võib erinevalt tõlgendada. Muu hulgas Esimese Astme Kohtus Bavarian Lageri asjas ilmnenud vastuolu, mis on üldsuse juurdepääsu kontekstis seotud sõnade „tõendab andmete edastamise vajalikkust” tähendusega. Selle tingimuse sõna-sõnalt võtmine tähendaks seda, et dokumendi taotleja määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel peaks esitama dokumendi taotlemiseks veenva põhjuse, mis läheks vastuollu üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse ühe eesmärgiga, milleks on võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide valduses olevatele dokumentidele (25). Probleemi lahendamiseks otsustas Esimese Astme Kohus, et kui isikuandmed edastatakse dokumentidele juurdepääsu õiguse teostamiseks, ei pea taotleja avaldamise vajalikkust tõendama. Lisaks märkis kohus, et andmete edastamine, mille suhtes ei kohaldata artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandit, ei saa piirata andmesubjekti õigustatud huve (26).

| 62. | Selline lahendus oli vajalik, et mõlemaid määrusi omavahel rahuldaval viisil sobitada, kuid komisjon vaidlustas selle Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebuses. Komisjon märgib, et „määruses (EÜ) nr 45/2001 ega ka määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole ühtki sätet, mis nõuaks või lubaks seda sätet (artikli 8 punkt b) kohaldamata jätta, et võimaldada määruse (EÜ) nr 1049/2001 normi kohaldamist” (27). |
| --- | --- |

62.

Selline lahendus oli vajalik, et mõlemaid määrusi omavahel rahuldaval viisil sobitada, kuid komisjon vaidlustas selle Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebuses. Komisjon märgib, et „määruses (EÜ) nr 45/2001 ega ka määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole ühtki sätet, mis nõuaks või lubaks seda sätet (artikli 8 punkt b) kohaldamata jätta, et võimaldada määruse (EÜ) nr 1049/2001 normi kohaldamist” (27).

| 63. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates saaks seda probleemi kõige paremini lahendada muudetud määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduse lisamisega, millega kodifitseeritakse Esimese Astme Kohtu otsus. Põhjenduse võiks sõnastada järgmiselt: „Kui edastatakse isikuandmeid, et täita dokumentidele juurdepääsu õigust, ei ole taotleja kohustatud tõendama avaldamise vajalikkust määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b eesmärgil”. |
| --- | --- |

63.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates saaks seda probleemi kõige paremini lahendada muudetud määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduse lisamisega, millega kodifitseeritakse Esimese Astme Kohtu otsus. Põhjenduse võiks sõnastada järgmiselt: „Kui edastatakse isikuandmeid, et täita dokumentidele juurdepääsu õigust, ei ole taotleja kohustatud tõendama avaldamise vajalikkust määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b eesmärgil”.

VI.   DOKUMENTIDELE JUURDEPÄÄSU ÕIGUS JA ÕIGUS TUTVUDA ENDA KOHTA KÄIVATE ISIKUANDMETEGA

| 64. | Määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsu õigust tuleb eristada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklist 13. Määruses (EÜ) nr 1049/2001 ette nähtud juurdepääsuõigusega antakse kõigile üldine juurdepääsuõigus dokumentidele, et tagada avalik-õiguslike asutuste läbipaistvus. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13 on juurdepääsuõigust omavate isikute osas piiratum, kuna see õigus antakse üksnes isikule, keda asjaomane teave puudutab, ja eelkõige selleks, et võimaldada andmesubjektidel kontrollida neid puudutavat teavet. Lisaks osutatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 13 kohasele juurdepääsuõigusele Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 2. |
| --- | --- |

64.

Määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsu õigust tuleb eristada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklist 13. Määruses (EÜ) nr 1049/2001 ette nähtud juurdepääsuõigusega antakse kõigile üldine juurdepääsuõigus dokumentidele, et tagada avalik-õiguslike asutuste läbipaistvus. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13 on juurdepääsuõigust omavate isikute osas piiratum, kuna see õigus antakse üksnes isikule, keda asjaomane teave puudutab, ja eelkõige selleks, et võimaldada andmesubjektidel kontrollida neid puudutavat teavet. Lisaks osutatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 13 kohasele juurdepääsuõigusele Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 2.

| 65. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates peaks määrus (EÜ) nr 1049/2001 seda arvestades selgitama, et dokumentidele juurdepääsuõiguse olemasolu ei piira õigust tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel. |
| --- | --- |

65.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates peaks määrus (EÜ) nr 1049/2001 seda arvestades selgitama, et dokumentidele juurdepääsuõiguse olemasolu ei piira õigust tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.

| 66. | Lisaks teeb Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjale ettepaneku kaaluda võimalust lisada muudetud määrusesse juurdepääs ex officio andmesubjekti enda kohta käivatele isikuandmetele. Tavaelus tuleb ette, et inimesed ei pruugi olla teadlikud õigusest tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13, ja sellest tulenevalt taotlevad nad juurdepääsu määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel. Dokumendile juurdepääsust võidakse keelduda juhul, kui kohaldatakse ühte määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandit või kui leitakse, et taotlus konkreetse juurdepääsu kohta ei kuulu määruse reguleerimisalasse. Kui institutsioon või asutus teab sellise juurdepääsutaotluse põhjust (s.t juurdepääs taotleja enda kohta käivatele isikuandmetele), peaks institutsioon olema kohustatud andma juurdepääsu taotleja isikuandmetele ex officio. |
| --- | --- |

66.

Lisaks teeb Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjale ettepaneku kaaluda võimalust lisada muudetud määrusesse juurdepääs ex officio andmesubjekti enda kohta käivatele isikuandmetele. Tavaelus tuleb ette, et inimesed ei pruugi olla teadlikud õigusest tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13, ja sellest tulenevalt taotlevad nad juurdepääsu määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel. Dokumendile juurdepääsust võidakse keelduda juhul, kui kohaldatakse ühte määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandit või kui leitakse, et taotlus konkreetse juurdepääsu kohta ei kuulu määruse reguleerimisalasse. Kui institutsioon või asutus teab sellise juurdepääsutaotluse põhjust (s.t juurdepääs taotleja enda kohta käivatele isikuandmetele), peaks institutsioon olema kohustatud andma juurdepääsu taotleja isikuandmetele ex officio.

| 67. | Mõlemaid aspekte saaks täpsustada, lisades konkreetse sõnastuse muudetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjendustesse, võimaluse korral seoses olemasoleva määruse põhjendusega 11. Esimeses põhjenduses (või selle osas) saaks märkida, et üldsuse õigus pääseda juurde dokumentidele ei piira õigust tutvuda isikuandmetega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel. Teine põhjendus (või osa sellest) võiks sisaldada ex officio juurdepääsu mõistet taotleja enda kohta käivatele isikuandmetele. Kui isik taotleb juurdepääsu enda kohta käivatele isikuandmetele, peaks institutsioon omal algatusel uurima, kas asjaomasel isikul on juurdepääsuõigus määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel. |
| --- | --- |

67.

Mõlemaid aspekte saaks täpsustada, lisades konkreetse sõnastuse muudetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjendustesse, võimaluse korral seoses olemasoleva määruse põhjendusega 11. Esimeses põhjenduses (või selle osas) saaks märkida, et üldsuse õigus pääseda juurde dokumentidele ei piira õigust tutvuda isikuandmetega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel. Teine põhjendus (või osa sellest) võiks sisaldada ex officio juurdepääsu mõistet taotleja enda kohta käivatele isikuandmetele. Kui isik taotleb juurdepääsu enda kohta käivatele isikuandmetele, peaks institutsioon omal algatusel uurima, kas asjaomasel isikul on juurdepääsuõigus määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.

VII.   AVALIKES DOKUMENTIDES SISALDUVATE ISIKUANDMETE EDASINE KASUTAMINE

| 68. | Teine küsimus, mis vajab kaalumist ja võimaluse korral komisjoni ettepanekus selgitamist, on seotud avalikes dokumentides sisalduvate isikuandmete edasise kasutamisega. Kui dokumentidele antakse juurdepääs, võidakse neis sisalduvate isikuandmete suhtes kohaldada isikuandmete kaitset käsitlevate, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ rakendatavate siseriiklike õigusaktide kohaldatavaid eeskirju. Kõnealuste isikuandmete taaskasutamine, levitamine ja edasine töötlemine taotleja, juurdepääsu andva institutsiooni või dokumendile juurdepääsu omava kolmanda isiku poolt peaks toimuma kohaldatavate andmekaitse alaste õigusaktide raames. |
| --- | --- |

68.

Teine küsimus, mis vajab kaalumist ja võimaluse korral komisjoni ettepanekus selgitamist, on seotud avalikes dokumentides sisalduvate isikuandmete edasise kasutamisega. Kui dokumentidele antakse juurdepääs, võidakse neis sisalduvate isikuandmete suhtes kohaldada isikuandmete kaitset käsitlevate, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ rakendatavate siseriiklike õigusaktide kohaldatavaid eeskirju. Kõnealuste isikuandmete taaskasutamine, levitamine ja edasine töötlemine taotleja, juurdepääsu andva institutsiooni või dokumendile juurdepääsu omava kolmanda isiku poolt peaks toimuma kohaldatavate andmekaitse alaste õigusaktide raames.

| 69. | Näiteks juhul, kui taotlusest tulenevalt avaldatakse avalike teenistujate nimede ja kontaktandmete loetelu, ei tohiks seda loetelu kasutada asjaomastele ametnikele reklaami saatmiseks või selle alusel profiilide koostamiseks, välja arvatud juhul, kui see on kooskõlas kohaldatavate andmekaitse alaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

69.

Näiteks juhul, kui taotlusest tulenevalt avaldatakse avalike teenistujate nimede ja kontaktandmete loetelu, ei tohiks seda loetelu kasutada asjaomastele ametnikele reklaami saatmiseks või selle alusel profiilide koostamiseks, välja arvatud juhul, kui see on kooskõlas kohaldatavate andmekaitse alaste õigusaktidega.

| 70. | Seega oleks soovitatav, et seadusandja kasutab seda võimalust kõnealuse seose rõhutamiseks. See lähenemisviis oleks kooskõlas seadusandja valikuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta. Nimetatud direktiivis on täielik vastavus isikuandmete kaitse põhimõtetega kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ märgitud selgelt ühe tingimusena, mille alusel toimub avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine (28). |
| --- | --- |

70.

Seega oleks soovitatav, et seadusandja kasutab seda võimalust kõnealuse seose rõhutamiseks. See lähenemisviis oleks kooskõlas seadusandja valikuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta. Nimetatud direktiivis on täielik vastavus isikuandmete kaitse põhimõtetega kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ märgitud selgelt ühe tingimusena, mille alusel toimub avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine (28).

| 71. | Seda silmas pidades teeb Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku lisada põhjendus, milles märgitakse, et „kui dokumentidele antakse juurdepääs, kohaldatakse neis sisalduvate isikuandmete suhtes isikuandmete kaitset käsitlevate, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ rakendatavate siseriiklike õigusaktide kohaldatavaid eeskirju”. |
| --- | --- |

71.

Seda silmas pidades teeb Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku lisada põhjendus, milles märgitakse, et „kui dokumentidele antakse juurdepääs, kohaldatakse neis sisalduvate isikuandmete suhtes isikuandmete kaitset käsitlevate, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ rakendatavate siseriiklike õigusaktide kohaldatavaid eeskirju”.

VIII.   KOKKUVÕTE

| 72. | Euroopa Andmekaitseinspektori tähelepanu on eelkõige äratanud asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele sisaldub säte, mis puudutab tundlikku seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, eelkõige kavandatud artikli 4 lõige 5. Käesolevas arvamuses toetatakse põhjendusi asendada praeguse artikli 4 lõike 1 punkt b teatud määral uue sättega, kuid mitte kavandatud sätet ennast. |
| --- | --- |

72.

Euroopa Andmekaitseinspektori tähelepanu on eelkõige äratanud asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele sisaldub säte, mis puudutab tundlikku seost dokumentidele juurdepääsu ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse vahel, eelkõige kavandatud artikli 4 lõige 5. Käesolevas arvamuses toetatakse põhjendusi asendada praeguse artikli 4 lõike 1 punkt b teatud määral uue sättega, kuid mitte kavandatud sätet ennast.

| 73. | Kõnealust sätet kritiseeritakse järgmistel põhjustel:






  1. | Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole veendunud, et praegu on sobiv hetk sätte muutmiseks, kuna Euroopa Kohtus on pooleli apellatsioonkaebuse arutamine. Apellatsioonkaebuses käsitletakse põhimõttelisi küsimusi. |
| --- | --- | --- |

73.

Kõnealust sätet kritiseeritakse järgmistel põhjustel:

1.

Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole veendunud, et praegu on sobiv hetk sätte muutmiseks, kuna Euroopa Kohtus on pooleli apellatsioonkaebuse arutamine. Apellatsioonkaebuses käsitletakse põhimõttelisi küsimusi.

| 2. | Ettepanekuga ei pakuta sobivat lahendust. Ettepanekuga sätestatakse üldeeskiri (artikli 4 lõike 5 teine lause), mis:






  — | ei peegelda esimese astme kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas; |
| --- | --- | --- |

2.

Ettepanekuga ei pakuta sobivat lahendust. Ettepanekuga sätestatakse üldeeskiri (artikli 4 lõike 5 teine lause), mis:

—

ei peegelda esimese astme kohtu otsust Bavarian Lageri kohtuasjas;

| — | ei ole kooskõlas vajadusega sätestada õige tasakaal asjaomaste põhiõiguste vahel; |
| --- | --- |

—

ei ole kooskõlas vajadusega sätestada õige tasakaal asjaomaste põhiõiguste vahel;

| — | ei ole rakendatav, kuna selles osutatakse andmekaitset käsitlevatele EÜ õigusaktidele, mis ei sätesta selgelt, kuna tuleb teha otsus üldsuse juurdepääsu kohta. |
| --- | --- |

—

ei ole rakendatav, kuna selles osutatakse andmekaitset käsitlevatele EÜ õigusaktidele, mis ei sätesta selgelt, kuna tuleb teha otsus üldsuse juurdepääsu kohta.

| 3. | Ettepanekus sisaldub erieeskiri (artikli 4 lõike 5 esimene lause), mis on põhimõtteliselt hästi sõnastatud, kuid selle reguleerimisala on liiga piiratud. |
| --- | --- |

3.

Ettepanekus sisaldub erieeskiri (artikli 4 lõike 5 esimene lause), mis on põhimõtteliselt hästi sõnastatud, kuid selle reguleerimisala on liiga piiratud.

| 74. | Euroopa Andmekaitseinspektor teeb arutelu rikastamiseks ettepaneku järgmise erandi kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu isikuandmetele:






  1. | Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sellist kahju ei tekitata:







  a) | kui andmed on seotud üksnes asjaomase isiku ametialase tegevusega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

Euroopa Andmekaitseinspektor teeb arutelu rikastamiseks ettepaneku järgmise erandi kohta, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu isikuandmetele:

1.

Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sellist kahju ei tekitata:

a)

kui andmed on seotud üksnes asjaomase isiku ametialase tegevusega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut;

| b) | kui andmed on seotud üksnes avaliku elu tegelasega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut või temaga seotud isikuid; |
| --- | --- |

b)

kui andmed on seotud üksnes avaliku elu tegelasega, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et avaldamine kahjustaks kõnealust isikut või temaga seotud isikuid;

| c) | kui andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud. |
| --- | --- |

c)

kui andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud.

| 2. | Isikuandmeid avaldatakse siiski juhul, kui seda nõuavad ülekaalukad üldised huvid. Sellistel juhtudel peab institutsioon või asutus üldist huvi täpsustama. Institutsioon või asutus põhjendab, miks konkreetsel juhul peetakse üldist huvi asjaomase isiku huvidest tähtsamaks. |
| --- | --- |

2.

Isikuandmeid avaldatakse siiski juhul, kui seda nõuavad ülekaalukad üldised huvid. Sellistel juhtudel peab institutsioon või asutus üldist huvi täpsustama. Institutsioon või asutus põhjendab, miks konkreetsel juhul peetakse üldist huvi asjaomase isiku huvidest tähtsamaks.

| 3. | Kui institutsioon või asutus keelab lõike 1 alusel juurdepääsu dokumendile, kaalub ta dokumendile osalise juurdepääsu andmise võimalust. |
| --- | --- |

3.

Kui institutsioon või asutus keelab lõike 1 alusel juurdepääsu dokumendile, kaalub ta dokumendile osalise juurdepääsu andmise võimalust.

| 75. | Arvamuses määratletakse mitmed punktid, mille puhul on vajalik üldsuse juurdepääsu käsitlevat määrust täpsustada, peamiselt seoses määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega. Nende täpsustuste tegemiseks võib lisada asjaomased põhjendused või võimaluse korral õigussätted järgmiste teemade kohta:






  a) | dokumendi mõiste, et tagada üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse võimalikult laiaulatuslik kohaldamine; |
| --- | --- | --- |

75.

Arvamuses määratletakse mitmed punktid, mille puhul on vajalik üldsuse juurdepääsu käsitlevat määrust täpsustada, peamiselt seoses määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega. Nende täpsustuste tegemiseks võib lisada asjaomased põhjendused või võimaluse korral õigussätted järgmiste teemade kohta:

a)

dokumendi mõiste, et tagada üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse võimalikult laiaulatuslik kohaldamine;

| b) | määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b tõlgendamine üldsuse juurdepääsu kontekstis, mis tagab, et juurdepääsu taotleja ei pea tõendama avaldamise vajalikkust; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punkti b tõlgendamine üldsuse juurdepääsu kontekstis, mis tagab, et juurdepääsu taotleja ei pea tõendama avaldamise vajalikkust;

| c) | seos õiguste vahel pääseda juurde dokumentidele ja tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel, mis tagab, et õigus pääseda juurde dokumentidele ei piira õigust tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega; |
| --- | --- |

c)

seos õiguste vahel pääseda juurde dokumentidele ja tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel, mis tagab, et õigus pääseda juurde dokumentidele ei piira õigust tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega;

| d) | institutsiooni kohustus omal algatusel uurida, kas isikul on juurdepääsuõigus määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel, kui asjaomane isik taotleb juurdepääsu enda kohta käivatele isikuandmetele üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse alusel; |
| --- | --- |

d)

institutsiooni kohustus omal algatusel uurida, kas isikul on juurdepääsuõigus määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel, kui asjaomane isik taotleb juurdepääsu enda kohta käivatele isikuandmetele üldsuse juurdepääsu käsitleva määruse alusel;

| e) | avalikes dokumentides sisalduvate isikuandmete edasine kasutamine, mis tagab, et sellise edasise kasutamise suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse alaseid kohaldatavaid sätteid. |
| --- | --- |

e)

avalikes dokumentides sisalduvate isikuandmete edasine kasutamine, mis tagab, et sellise edasise kasutamise suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse alaseid kohaldatavaid sätteid.

Brüssel, 30. juuni 2008

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  KOM(2008) 229 (lõplik).

3

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

(5)  Komisjoni 9. novembri 2005. aasta istungi protokoll nr 1721, punkt 6; vt ka dokumente SEK(2005) 1300 ja SEK(2005) 1301.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

6

(7)  25. aprilli 2007. aasta otsus kohtuasjas T-264/04 WWF European Policy Programme vs. nõukogu, punkt 61.

7

vs

(8)  8. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-194/04 Bavarian Lager vs. komisjon. Kaks praegu arutusel olevat asja käsitlevad sama küsimust.

8

vs

(9)  Pooleliolev kohtuasi C-28/08 P, komisjon vs. Bavarian Lager (ELT C 79, 29.3.2008, lk 21).

9

vs

(10)  On selge, et õigusakti teksti muutmine on seadusandja otsustada. Seda ei muuda ka asjaolu, et teksti tõlgendamine on vaidlusteema Euroopa Kohtus.

10

(11)  Selle tasakaalu kohta vt punkte 31–37 allpool.

11

(12)  Kuna see nihutab tingimuste täitmise kontrolli määruselt (EÜ) nr 1049/2001 määrusele (EÜ) nr 45/2001.

12

(13)  Arvamus 5/2001 Euroopa ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile, tulenevalt Euroopa Komisjonile esitatud soovituse eelnõust 17. mai 2001. aasta kaebuses 713/98/IJH, WP 44, mis on kättesaadav töörühma veebilehel.

13

(14)  Euroopa Nõukogus praegu viimistletava konventsiooni eelnõu artikkel 3f. Eelnõu viimane versioon on kättesaadav järgmise lingi kaudu:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Määruse artikkel 1 ja põhjendus 4. Pärast ettepaneku kohast määruse muutmist nummerdatakse põhjendus 4 ümber põhjenduseks 6.

15

(16)  Määruse põhjendus 11. Pärast ettepaneku kohast määruse muutmist nummerdatakse põhjendus 11 ümber põhjenduseks 17.

16

(17)  Esimese Astme Kohtu poolt Bavarian Lageri asjas tehtud otsuse punkt 94 ja selles osutatud kohtupraktika.

17

(18)  Esimese Astme Kohtu poolt Bavarian Lageri asjas tehtud otsuse punkt 107, mida on käsitletud allpool punktis 40.

18

(19)  Vt sellega seoses eelkõige Euroopa Kohtu otsust Österreichischer Rundfunki kohtuasjas.

19

(20)  Kohtuotsuse punkt 98.

20

(21)  Artikli 5 üksikasjalikumaks selgituseks vt Euroopa Andmekaitseinspektori taustadokumenti.

21

(22)  Esimese astme kohtu otsuse punkt 107. NB! Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 8 kehtestatakse ka muud kohustused, mis aga ei tekita käesolevas kontekstis probleeme.

22

(23)  Vt eelkõige kohtuotsuse punkte 131, 132 ja 137.

23

(24)  Euroopa Kohtu 20. mai 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-465/00: Rechnungshof vs. Österreichischer Rundfunk and Others, C-138/01: Christa Neukomm vs. Österreichischer Rundfunk ja C-139/01: Joseph Lauermann vs. Österreichischer Rundfunk, EKL 2003, lk I-4989.

24

vs

vs

vs

(25)  Vt Esimese Astme Kohtu otsuse punkti 107.

25

(26)  Vt Esimese Astme Kohtu otsuse punkte 107 ja 108.

26

(27)  Vt joonealuses märkuses 7 märgitud komisjoni apellatsioonkaebust kohtuasjas C-28/08 P.

27

(28)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) põhjendust 21 ja artikli 1 lõiget 4 (ELT L 345, 31.12.2003, lk 90).

28

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/18

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 2/04)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.10.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 679/07 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Õiguslik alus | Régime N 121/06 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus, hüvitatav abi |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 63,638 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | 4 aastat |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.10.2008

Abi nr

N 679/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Õiguslik alus

Régime N 121/06

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus, hüvitatav abi

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 63,638 miljonit EUR

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

4 aastat

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 234/08 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Õiguslik alus | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 15,5 miljonit SEK |
| Abi osatähtsus | 60 % |
| Kestus | 1.7.2008-30.6.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.11.2008

Abi nr

N 234/08

Liikmesriik

Rootsi

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Stöd för investeringar i solvärme

Õiguslik alus

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 15,5 miljonit SEK

Abi osatähtsus

60 %

Kestus

1.7.2008-30.6.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 256/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Brandenburg |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Õiguslik alus | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 11,66 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 70 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | 2008-31.12.2013 |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.11.2008

Abi nr

N 256/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Brandenburg

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Õiguslik alus

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 11,66 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 70 miljonit EUR

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

2008-31.12.2013

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/21

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2009/C 2/05)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programma Beheer |
| Õiguslik alus | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Meetme liik | Abikava: looduskorraldus: investeerimistoetus, tasandustoetus, põllumajanduse keskkonnatoetus, metsandustoetus, tehniline abi |
| Abi eesmärk | Looduslike piirkondade ja traditsiooniliste maastike hooldus, taastamine |
| Abi vorm | Tegevuste tegelike kulude ja põllumajanduslike keskkonnameetmetega seotud saamata jäänud tulu hüvitamine |
| Eelarve | Alates 28 miljonist EUR 2000. aastal kuni 58 miljonit EUR 2013. aastal |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % tegelikest kuludest |
| Kestus | 1.1.2000-31.12.2013 |
| Sektorid | Maaomanikud, põllumajandus; esmatootmine, metsandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.11.2008

Abi number

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programma Beheer

Õiguslik alus

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Meetme liik

Abikava: looduskorraldus: investeerimistoetus, tasandustoetus, põllumajanduse keskkonnatoetus, metsandustoetus, tehniline abi

Abi eesmärk

Looduslike piirkondade ja traditsiooniliste maastike hooldus, taastamine

Abi vorm

Tegevuste tegelike kulude ja põllumajanduslike keskkonnameetmetega seotud saamata jäänud tulu hüvitamine

Eelarve

Alates 28 miljonist EUR 2000. aastal kuni 58 miljonit EUR 2013. aastal

Abi osatähtsus

Kuni 100 % tegelikest kuludest

Kestus

1.1.2000-31.12.2013

Sektorid

Maaomanikud, põllumajandus; esmatootmine, metsandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 14/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | England |
| Nimetus | Natural England Management Agreement Scheme |
| Õiguslik alus | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Looduskeskkonna säilitamine ja parandamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 250 miljonit GBP |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2008-2013 |
| Sektorid | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.11.2008

Abi number

N 14/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

England

Nimetus

Natural England Management Agreement Scheme

Õiguslik alus

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Looduskeskkonna säilitamine ja parandamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

250 miljonit GBP

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2008-2013

Sektorid

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 380/08 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Lombardia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Õiguslik alus | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Metsade parandamine ja mitmeotstarbeliste roheliste süsteemide loomine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 200 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Ettenähtud abi suurim osatähtsus on 100 % |
| Abikava kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Sektorid | Metsandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.11.2008

Abi number

N 380/08

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Lombardia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Õiguslik alus

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Metsade parandamine ja mitmeotstarbeliste roheliste süsteemide loomine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

200 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Ettenähtud abi suurim osatähtsus on 100 %

Abikava kestus

Kuni 31.12.2013

Sektorid

Metsandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/23

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2009/C 2/06)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 645/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Erakorralistest oludest tuleneva kahju hüvitamine |
| Abi vorm | Otsetoetus ja maksusoodustused |
| Eelarve | 2 287 535 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 80 % |
| Kestus | Sihtotstarbeline |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.12.2008

Abi number

N 645/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Õiguslik alus

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Erakorralistest oludest tuleneva kahju hüvitamine

Abi vorm

Otsetoetus ja maksusoodustused

Eelarve

2 287 535 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 80 %

Kestus

Sihtotstarbeline

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 358/08 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Õiguslik alus | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Meetme liik | Tagatis |
| Eesmärk | Meetme eesmärk on põllumajandussektori üldine toetamine tagatise vormis, et toetada väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate elustamiseks, ülevõtmiseks, käitamiseks ja nende tegevuse parandamiseks tehtavaid investeeringuid |
| Abi vorm | Pärast preemia tasumist tagatakse 80 % põllumajandusinvesteeringute tegemiseks võetavast laenust |
| Eelarve | Tagatiste tegelike maksete ülempiiriks on keskmiselt 3,6 miljonit EUR aastas |
| Abi osatähtsus | Üldine tagatis: 3,33 %, noorte põllumajandustootjate tagatis: 5,83 %, lisatagatis: 3,33 %, lisatagatis soodustuseta laenule: 3,15 % |
| Kestus | 2009-2014 |
| Sektorid | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.12.2008

Abi number

N 358/08

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Garantstelling landbouwondernemingen

Õiguslik alus

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Meetme liik

Tagatis

Eesmärk

Meetme eesmärk on põllumajandussektori üldine toetamine tagatise vormis, et toetada väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate elustamiseks, ülevõtmiseks, käitamiseks ja nende tegevuse parandamiseks tehtavaid investeeringuid

Abi vorm

Pärast preemia tasumist tagatakse 80 % põllumajandusinvesteeringute tegemiseks võetavast laenust

Eelarve

Tagatiste tegelike maksete ülempiiriks on keskmiselt 3,6 miljonit EUR aastas

Abi osatähtsus

Üldine tagatis: 3,33 %, noorte põllumajandustootjate tagatis: 5,83 %, lisatagatis: 3,33 %, lisatagatis soodustuseta laenule: 3,15 %

Kestus

2009-2014

Sektorid

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/25

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

2,5 % 1. jaanuar 2009

Euro vahetuskurss (2)

6. jaanuar 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3332 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4530 |
| GBP | Inglise nael | 0,91760 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5675 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5018 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3850 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,410 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 266,67 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7070 |
| PLN | Poola zlott | 4,0200 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0675 |
| TRY | Türgi liir | 2,0256 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,8727 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5850 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3369 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2700 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9719 |
| KRW | Korea won | 1 753,58 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,4521 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1138 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2835 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 665,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6789 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,570 |
| RUB | Vene rubla | 38,8859 |
| THB | Tai baht | 46,755 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9517 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7949 |
| INR | India ruupia | 64,8270 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3332

JPY

Jaapani jeen

125,84

DKK

Taani kroon

7,4530

GBP

Inglise nael

0,91760

SEK

Rootsi kroon

10,5675

CHF

Šveitsi frank

1,5018

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3850

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,410

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

266,67

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7070

PLN

Poola zlott

4,0200

RON

Rumeenia leu

4,0675

TRY

Türgi liir

2,0256

AUD

Austraalia dollar

1,8727

CAD

Kanada dollar

1,5850

HKD

Hong Kongi dollar

10,3369

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2700

SGD

Singapuri dollar

1,9719

KRW

Korea won

1 753,58

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,4521

CNY

Hiina jüaan

9,1138

HRK

Horvaatia kuna

7,2835

IDR

Indoneesia ruupia

14 665,20

MYR

Malaisia ringit

4,6789

PHP

Filipiini peeso

62,570

RUB

Vene rubla

38,8859

THB

Tai baht

46,755

BRL

Brasiilia reaal

2,9517

MXN

Mehhiko peeso

17,7949

INR

India ruupia

64,8270

---

(1)

Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---