# Uradni list C 325/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 325 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5119. december 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 325

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5119. december 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | ODBOR REGIJ |
| | 76. plenarno zasedanje 8. in 9. oktober 2008 |
| 2008/C 325/01 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Okrepitev boja proti terorizmu: Vključitev regionalnih in lokalnih oblasti | 1 |
| 2008/C 325/02 | Mnenje Odbora regij – Paket o tovornem prometu | 6 |
| 2008/C 325/03 | Mnenje Odbora regij – Spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov | 12 |
| 2008/C 325/04 | Mnenje Odbora regij – Trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov | 19 |
| 2008/C 325/05 | Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi komisije za skupno kmetijsko politiko po pregledu stanja | 28 |
| 2008/C 325/06 | Mnenje Odbora regij – Predkomercialna naročila: Spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi | 44 |
| 2008/C 325/07 | Mnenje Odbora regij – Evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju | 48 |
| 2008/C 325/08 | Mnenje Odbora regij – Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje – vloga lokalnih in regionalnih oblasti | 52 |
| 2008/C 325/09 | Mnenje Odbora regij – Upravljanje in partnerstvo na nacionalni, regionalni in projektni ravni na področju regionalne politike | 56 |
| 2008/C 325/10 | Mnenje Odbora regij – Industrijske emisije | 60 |
| 2008/C 325/11 | Mnenje Odbora regij – Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010) | 66 |
| 2008/C 325/12 | Mnenje Odbora regij – Medijska pismenost in ustvarjalne spletne vsebine | 70 |
| 2008/C 325/13 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Državljanske pravice: krepitev temeljnih pravic in pravic iz evropskega državljanstva | 76 |
| 2008/C 325/14 | Mnenje Odbora regij – Program za varnejši internet (2009–2013) | 81 |
| 2008/C 325/15 | Mnenje Odbora regij – Sporočilo Komisije: Močna evropska sosedska politika | 87 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

76. plenarno zasedanje 8. in 9. oktober 2008

2008/C 325/01

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Okrepitev boja proti terorizmu: Vključitev regionalnih in lokalnih oblasti

1

2008/C 325/02

Mnenje Odbora regij – Paket o tovornem prometu

6

2008/C 325/03

Mnenje Odbora regij – Spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov

12

2008/C 325/04

Mnenje Odbora regij – Trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov

19

2008/C 325/05

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi komisije za skupno kmetijsko politiko po pregledu stanja

28

2008/C 325/06

Mnenje Odbora regij – Predkomercialna naročila: Spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi

44

2008/C 325/07

Mnenje Odbora regij – Evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju

48

2008/C 325/08

Mnenje Odbora regij – Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje – vloga lokalnih in regionalnih oblasti

52

2008/C 325/09

Mnenje Odbora regij – Upravljanje in partnerstvo na nacionalni, regionalni in projektni ravni na področju regionalne politike

56

2008/C 325/10

Mnenje Odbora regij – Industrijske emisije

60

2008/C 325/11

Mnenje Odbora regij – Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)

66

2008/C 325/12

Mnenje Odbora regij – Medijska pismenost in ustvarjalne spletne vsebine

70

2008/C 325/13

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Državljanske pravice: krepitev temeljnih pravic in pravic iz evropskega državljanstva

76

2008/C 325/14

Mnenje Odbora regij – Program za varnejši internet (2009–2013)

81

2008/C 325/15

Mnenje Odbora regij – Sporočilo Komisije: Močna evropska sosedska politika

87

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 325/16 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 325/16

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

76. plenarno zasedanje 8. in 9. oktober 2008

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/1

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Okrepitev boja proti terorizmu: Vključitev regionalnih in lokalnih oblasti

(2008/C 325/01)

ODBOR REGIJ

| — | je prepričan, da je globalna grožnja terorizma velika nevarnost za demokracijo, človekove pravice ter gospodarski in socialni razvoj mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da je globalna grožnja terorizma velika nevarnost za demokracijo, človekove pravice ter gospodarski in socialni razvoj mednarodne skupnosti;

| — | poudarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti osrednjega pomena pri izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu. Te oblasti bodo skrbele zlasti za izvajanje na ravni vidika preprečevanja in prihodnjih pobud proti terorizmu in radikalizaciji v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

—

poudarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti osrednjega pomena pri izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu. Te oblasti bodo skrbele zlasti za izvajanje na ravni vidika preprečevanja in prihodnjih pobud proti terorizmu in radikalizaciji v vseh državah članicah;

| — | priznava pomen strategije EU za boj proti radikalizaciji, ki se izvaja vzporedno s strategijo EU za boj proti terorizmu, toda poudarja, da morata obe strategiji pustiti manevrski prostor za lokalno izvajanje, upoštevanje lokalnih izkušenj in pojmovanja, razvijanje jasnih okvirov za lokalno obveščanje in zagotavljanje podpore in virov lokalnim oblastem, da se oblikujejo projekti proti nasilni radikalizaciji, kjer je to potrebno; poudarja, da bi morala EU skupaj z vladami držav članic usmerjati razvoj vloge regionalne in lokalne javne uprave v preprečevanju terorizma in nasilne radikalizacije; |
| --- | --- |

—

priznava pomen strategije EU za boj proti radikalizaciji, ki se izvaja vzporedno s strategijo EU za boj proti terorizmu, toda poudarja, da morata obe strategiji pustiti manevrski prostor za lokalno izvajanje, upoštevanje lokalnih izkušenj in pojmovanja, razvijanje jasnih okvirov za lokalno obveščanje in zagotavljanje podpore in virov lokalnim oblastem, da se oblikujejo projekti proti nasilni radikalizaciji, kjer je to potrebno; poudarja, da bi morala EU skupaj z vladami držav članic usmerjati razvoj vloge regionalne in lokalne javne uprave v preprečevanju terorizma in nasilne radikalizacije;

| — | priporoča organizacijo javnega posvetovanja na lokalni ravni v državah članicah, ki bi omogočilo večplastno razumevanje lokalnih izkušenj in konceptov terorizma ter razlogov za ekstremizem. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo posvetovanja in prizadevanja spodbudila k udeležbi tiste, ki sicer ne delujejo v lokalni demokraciji; |
| --- | --- |

—

priporoča organizacijo javnega posvetovanja na lokalni ravni v državah članicah, ki bi omogočilo večplastno razumevanje lokalnih izkušenj in konceptov terorizma ter razlogov za ekstremizem. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo posvetovanja in prizadevanja spodbudila k udeležbi tiste, ki sicer ne delujejo v lokalni demokraciji;

| — | pozdravlja drugi strokovni pregled načrtov za obvladovanje kriz, ki ga trenutno izvaja Komisija, toda Komisijo poziva, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi polno in dejavno vlogo pri tem pregledu; |
| --- | --- |

—

pozdravlja drugi strokovni pregled načrtov za obvladovanje kriz, ki ga trenutno izvaja Komisija, toda Komisijo poziva, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi polno in dejavno vlogo pri tem pregledu;

| — | poziva Unijo, naj zagotovi, da bo celotna politika za boj proti terorizmu neposredno upoštevala enakopravnost in človekove pravice ter da njeni ukrepi ne bodo povzročili negativnih izkušenj v kateri od skupnosti ter ne bodo spodbudili odtujevanja in razlogov za ekstremizem. |
| --- | --- |

—

poziva Unijo, naj zagotovi, da bo celotna politika za boj proti terorizmu neposredno upoštevala enakopravnost in človekove pravice ter da njeni ukrepi ne bodo povzročili negativnih izkušenj v kateri od skupnosti ter ne bodo spodbudili odtujevanja in razlogov za ekstremizem.

| Poročevalec | : | Graham TOPE (UK/ALDE), član londonskega okrožja Sutton in londonske policijske uprave (Metropolitan Police Authority) |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Graham TOPE (UK/ALDE), član londonskega okrožja Sutton in londonske policijske uprave (Metropolitan Police Authority)

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Okrepitev boja proti terorizmu

COM(2007) 649 konč.

Predlog okvirnega sklepa Sveta o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu

COM(2007) 650 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Okrepitev vidika „preprečevanja“

ODBOR REGIJ

| 1. | je prepričan, da je globalna grožnja terorizma velika nevarnost za demokracijo, človekove pravice ter gospodarski in socialni razvoj mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da je globalna grožnja terorizma velika nevarnost za demokracijo, človekove pravice ter gospodarski in socialni razvoj mednarodne skupnosti;

| 2. | ugotavlja, da bo pozornost neizogibno namenjena terorizmu, ki izhaja iz Al Kaide, in radikalizaciji, ki vodi v nasilen ekstremizem v naših skupnostih. Toda opozarja, da so mnoga nedavna teroristična dejanja zagrešile osebe, rojene in odrasle v državi, kjer je bilo storjeno to dejanje, ali kje drugje v EU, pogosto kot odziv na notranji položaj v državi, kjer je prišlo do napada. Vodilni motiv za to dejanje ne izvira nujno iz verskega prepričanja. Kljub temu OR ugotavlja, da je nevarnost, ki jo predstavlja terorizem Al Kaide, pomembno varnostno vprašanje, s katerim se danes sooča EU; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da bo pozornost neizogibno namenjena terorizmu, ki izhaja iz Al Kaide, in radikalizaciji, ki vodi v nasilen ekstremizem v naših skupnostih. Toda opozarja, da so mnoga nedavna teroristična dejanja zagrešile osebe, rojene in odrasle v državi, kjer je bilo storjeno to dejanje, ali kje drugje v EU, pogosto kot odziv na notranji položaj v državi, kjer je prišlo do napada. Vodilni motiv za to dejanje ne izvira nujno iz verskega prepričanja. Kljub temu OR ugotavlja, da je nevarnost, ki jo predstavlja terorizem Al Kaide, pomembno varnostno vprašanje, s katerim se danes sooča EU;

| 3. | meni, da se mora boj EU proti terorizmu osredotočati na dva vidika: na neposreden boj proti terorističnim dejavnostim in na preprečevanje. Vzročno verigo, ki vodi do terorističnih dejanj, je treba pretrgati v čim zgodnejši fazi. V ta namen je lahko zelo koristno temeljitejše proučevanje vzrokov in spodbud, ki ljudi pripravijo do tega, da podpirajo in financirajo teroristične dejavnosti ali da pri njih sodelujejo; |
| --- | --- |

3.

meni, da se mora boj EU proti terorizmu osredotočati na dva vidika: na neposreden boj proti terorističnim dejavnostim in na preprečevanje. Vzročno verigo, ki vodi do terorističnih dejanj, je treba pretrgati v čim zgodnejši fazi. V ta namen je lahko zelo koristno temeljitejše proučevanje vzrokov in spodbud, ki ljudi pripravijo do tega, da podpirajo in financirajo teroristične dejavnosti ali da pri njih sodelujejo;

| 4. | priznava, da je v zvezi s terorizmom treba upoštevati verski vidik. Odločneje je treba širiti sporočilo, da so teroristične dejavnosti popolnoma neopravičljive; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je v zvezi s terorizmom treba upoštevati verski vidik. Odločneje je treba širiti sporočilo, da so teroristične dejavnosti popolnoma neopravičljive;

| 5. | je zato mnenja, da mora EU sprejeti pobude in podpreti ukrepe za zmanjšanje terorizma z dialogom med verami in kulturami; |
| --- | --- |

5.

je zato mnenja, da mora EU sprejeti pobude in podpreti ukrepe za zmanjšanje terorizma z dialogom med verami in kulturami;

| 6. | meni, da je sodelovanje EU s tretjimi državami pri preprečevanju terorizma izredno pomembno. Treba je spodbujati okrepljene strategije za to zunanje sodelovanje tako z vidika izmenjave informacij kot tudi z vidika praktičnega sodelovanja policijskih organov ter sodelovanja na carinskem področju; |
| --- | --- |

6.

meni, da je sodelovanje EU s tretjimi državami pri preprečevanju terorizma izredno pomembno. Treba je spodbujati okrepljene strategije za to zunanje sodelovanje tako z vidika izmenjave informacij kot tudi z vidika praktičnega sodelovanja policijskih organov ter sodelovanja na carinskem področju;

| 7. | poudarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti osrednjega pomena pri izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu. Te oblasti bodo skupaj z organi kazenskega pregona, ki so na državni in regionalni ravni pristojni za zaščito oseb in blaga, skrbele za izvajanje na ravni vidika preprečevanja in prihodnjih pobud proti terorizmu in radikalizaciji po vsej Evropi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti osrednjega pomena pri izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu. Te oblasti bodo skupaj z organi kazenskega pregona, ki so na državni in regionalni ravni pristojni za zaščito oseb in blaga, skrbele za izvajanje na ravni vidika preprečevanja in prihodnjih pobud proti terorizmu in radikalizaciji po vsej Evropi;

| 8. | opozarja na velik napredek pri drugih treh vidikih: zaščiti, pregonu in odzivanju, dosežen v vseh državah članicah po uvedbi zakonodajnega okvira leta 2002; nadalje pozdravlja predloge sedanje pobude za okrepitev boja proti terorizmu, tako da se vzpostavi pravna podlaga za vidike protiteroristične strategije, vključno s kazensko obravnavo usposabljanja teroristov, novačenja in javnega pozivanja k terorističnim dejanjem, preprečevanjem uporabe eksplozivov v teroristične namene, uporabo podatkov o letalskih potnikih za poizvedbe kazenskega pregona, preprečevanjem in kaznovanjem financiranja terorizma ter priznanjem potrebe po tehnoloških raziskavah in razvoju, ki bodo v pomoč policijskemu delu po vsej Uniji za varnost državljanov pred terorističnimi napadi; |
| --- | --- |

8.

opozarja na velik napredek pri drugih treh vidikih: zaščiti, pregonu in odzivanju, dosežen v vseh državah članicah po uvedbi zakonodajnega okvira leta 2002; nadalje pozdravlja predloge sedanje pobude za okrepitev boja proti terorizmu, tako da se vzpostavi pravna podlaga za vidike protiteroristične strategije, vključno s kazensko obravnavo usposabljanja teroristov, novačenja in javnega pozivanja k terorističnim dejanjem, preprečevanjem uporabe eksplozivov v teroristične namene, uporabo podatkov o letalskih potnikih za poizvedbe kazenskega pregona, preprečevanjem in kaznovanjem financiranja terorizma ter priznanjem potrebe po tehnoloških raziskavah in razvoju, ki bodo v pomoč policijskemu delu po vsej Uniji za varnost državljanov pred terorističnimi napadi;

| 9. | vendar ugotavlja, da bi morala EU za okrepitev boja proti terorizmu povečati svoje naložbe v razvoj vidika preprečevanja v partnerstvu z državami članicami, organi kazenskega pregona ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor tudi z njihovimi varnostnimi organi. Preprečevanja terorizma in nasilnega ekstremizma ni mogoče doseči le s pomočjo zakonodajnih sredstev in izvajanjem zakona. Poleg tega samo kazenski ukrepi ne bodo učinkoviti, zato si je treba prizadevati, da se ljudem, ki so posebej dovzetni za radikalizacijo in novačenje med teroriste, zagotovijo pozitivni izgledi in prostor v družbi; |
| --- | --- |

9.

vendar ugotavlja, da bi morala EU za okrepitev boja proti terorizmu povečati svoje naložbe v razvoj vidika preprečevanja v partnerstvu z državami članicami, organi kazenskega pregona ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor tudi z njihovimi varnostnimi organi. Preprečevanja terorizma in nasilnega ekstremizma ni mogoče doseči le s pomočjo zakonodajnih sredstev in izvajanjem zakona. Poleg tega samo kazenski ukrepi ne bodo učinkoviti, zato si je treba prizadevati, da se ljudem, ki so posebej dovzetni za radikalizacijo in novačenje med teroriste, zagotovijo pozitivni izgledi in prostor v družbi;

| 10. | meni, da je eden od nujnih ukrepov za obvladovanje terorizma njegovo preprečevanje s pomočjo boja proti dejavnikom, ki so tesno povezani z njim in ki spodbujajo radikalizacijo ter lahko vodijo v teroristična dejanja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je eden od nujnih ukrepov za obvladovanje terorizma njegovo preprečevanje s pomočjo boja proti dejavnikom, ki so tesno povezani z njim in ki spodbujajo radikalizacijo ter lahko vodijo v teroristična dejanja;

| 11. | priznava, da ima terorizem pogosto globalni značaj in vzgib. Toda državljani in skupnosti realistično in individualno neposredno zaznavajo vpliv terorizma. Tisti, ki načrtujejo in podpirajo dejanja nasilnega ekstremizma živijo svobodno kot evropski državljani in prebivalci v naših skupnostih, uporabljajo lokalne storitve, občujejo v lokalni demokraciji in z lokalnimi prebivalci. Po izkušnjah po vsej EU zato države članice spoznavajo, da je treba temeljito analizirati razloge in procese, ki evropske državljane privedejo do tega, da izberejo pot nasilnega ekstremizma in gibanja Al Kaida, da jih bo mogoče razumeti in skušati odpraviti; |
| --- | --- |

11.

priznava, da ima terorizem pogosto globalni značaj in vzgib. Toda državljani in skupnosti realistično in individualno neposredno zaznavajo vpliv terorizma. Tisti, ki načrtujejo in podpirajo dejanja nasilnega ekstremizma živijo svobodno kot evropski državljani in prebivalci v naših skupnostih, uporabljajo lokalne storitve, občujejo v lokalni demokraciji in z lokalnimi prebivalci. Po izkušnjah po vsej EU zato države članice spoznavajo, da je treba temeljito analizirati razloge in procese, ki evropske državljane privedejo do tega, da izberejo pot nasilnega ekstremizma in gibanja Al Kaida, da jih bo mogoče razumeti in skušati odpraviti;

| 12. | meni, da boj proti nasilni radikalizaciji zahteva usmerjene ukrepe na lokalni ravni. Regionalne in lokalne oblasti, ki imajo boljši dostop do najbliže ranljivih skupin, imajo posebej pomembno vlogo, da ob pogojih miru in demokracije prebivalcem EU zagotovijo čim popolnejšo, nediskriminatorno družbeno vključitev; |
| --- | --- |

12.

meni, da boj proti nasilni radikalizaciji zahteva usmerjene ukrepe na lokalni ravni. Regionalne in lokalne oblasti, ki imajo boljši dostop do najbliže ranljivih skupin, imajo posebej pomembno vlogo, da ob pogojih miru in demokracije prebivalcem EU zagotovijo čim popolnejšo, nediskriminatorno družbeno vključitev;

| 13. | opozarja, da je kongres Sveta Evrope leta 2003 sprejel posebna priporočila o vlogi lokalnih oblasti v boju proti terorizmu. |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je kongres Sveta Evrope leta 2003 sprejel posebna priporočila o vlogi lokalnih oblasti v boju proti terorizmu.

Akcijski načrt: vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 14. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da v strategiji za boj proti terorizmu usmeri pozornost na vidik preprečevanja, in pozdravlja načrte, da v letu 2008 objavi sporočilo o boju proti nasilni radikalizaciji. Toda opozarja, da je preprečevanje bistvena kulturna sprememba za organe za boj proti terorizmu in zahteva znanje, izkušnje in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da v strategiji za boj proti terorizmu usmeri pozornost na vidik preprečevanja, in pozdravlja načrte, da v letu 2008 objavi sporočilo o boju proti nasilni radikalizaciji. Toda opozarja, da je preprečevanje bistvena kulturna sprememba za organe za boj proti terorizmu in zahteva znanje, izkušnje in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 15. | pozdravlja pobudo Evropske unije, ki je leto 2008 razglasila za evropsko leto medkulturnega dialoga, saj je to izjemno orodje za spodbujanje učinkovitih izmenjav, strpnosti in razumevanja med različnimi kulturami, civilizacijami in verami; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pobudo Evropske unije, ki je leto 2008 razglasila za evropsko leto medkulturnega dialoga, saj je to izjemno orodje za spodbujanje učinkovitih izmenjav, strpnosti in razumevanja med različnimi kulturami, civilizacijami in verami;

| 16. | poudarja, da bi morala EU skupaj z vladami držav članic usmerjati razvoj vloge regionalne in lokalne javne uprave v preprečevanju terorizma in nasilne radikalizacije. Zato priporoča, da se v vsaki državi članici vzpostavi mreža lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi skupaj z nacionalnimi vladami, policijo (v sodelovanju z regionalnimi enotami, ki so izključno pristojne za zaščito ljudi in blaga) in lokalnimi skupnostmi strokovnjakom omogočile izmenjavo primerov dobre prakse vključevanja v družbo ter spoznavanje in razumevanje nasilnega ekstremizma, ki nastaja v lokalnih okrožjih in soseskah; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morala EU skupaj z vladami držav članic usmerjati razvoj vloge regionalne in lokalne javne uprave v preprečevanju terorizma in nasilne radikalizacije. Zato priporoča, da se v vsaki državi članici vzpostavi mreža lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi skupaj z nacionalnimi vladami, policijo (v sodelovanju z regionalnimi enotami, ki so izključno pristojne za zaščito ljudi in blaga) in lokalnimi skupnostmi strokovnjakom omogočile izmenjavo primerov dobre prakse vključevanja v družbo ter spoznavanje in razumevanje nasilnega ekstremizma, ki nastaja v lokalnih okrožjih in soseskah;

| 17. | priporoča organizacijo javnega posvetovanja na lokalni ravni v državah članicah, ki bi omogočilo večplastno razumevanje lokalnih izkušenj in konceptov terorizma ter razlogov za ekstremizem. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo posvetovanja in prizadevanja spodbudila k udeležbi tiste, ki sicer ne delujejo v lokalni demokraciji; |
| --- | --- |

17.

priporoča organizacijo javnega posvetovanja na lokalni ravni v državah članicah, ki bi omogočilo večplastno razumevanje lokalnih izkušenj in konceptov terorizma ter razlogov za ekstremizem. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo posvetovanja in prizadevanja spodbudila k udeležbi tiste, ki sicer ne delujejo v lokalni demokraciji;

| 18. | namerava dopolniti sedanje mnenje kot podporo Komisiji in koordinatorju za boj proti terorizmu pri vzpostavljanju praktičnih smernic za najboljšo prakso na vseh območjih, ki sodelujejo v partnerskih projektih proti radikalizaciji; |
| --- | --- |

18.

namerava dopolniti sedanje mnenje kot podporo Komisiji in koordinatorju za boj proti terorizmu pri vzpostavljanju praktičnih smernic za najboljšo prakso na vseh območjih, ki sodelujejo v partnerskih projektih proti radikalizaciji;

| 19. | priporoča, da bi OR organiziral vsakoletni dogodek, ki bi omogočil strateško pridobivanje znanja preko izmenjave izkušenj med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vseevropski ravni ter zagotovil podporo nadaljnjemu razvoju lokalnih ukrepov za preprečevanje terorizma in povodov za nasilni ekstremizem. |
| --- | --- |

19.

priporoča, da bi OR organiziral vsakoletni dogodek, ki bi omogočil strateško pridobivanje znanja preko izmenjave izkušenj med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vseevropski ravni ter zagotovil podporo nadaljnjemu razvoju lokalnih ukrepov za preprečevanje terorizma in povodov za nasilni ekstremizem.

Izvajanje

Pridobivanje znanja iz sodelovanja in partnerstva

ODBOR REGIJ

| 20. | priznava pomen strategije EU za boj proti radikalizaciji, ki se izvaja vzporedno s strategijo EU za boj proti terorizmu, toda poudarja, da morata obe strategiji pustiti manevrski prostor za lokalno izvajanje, upoštevanje lokalnih izkušenj in pojmovanja, razvijanje jasnih okvirov za lokalno obveščanje in zagotavljanje podpore in virov lokalnim oblastem, da se oblikujejo projekti proti nasilni radikalizaciji, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

20.

priznava pomen strategije EU za boj proti radikalizaciji, ki se izvaja vzporedno s strategijo EU za boj proti terorizmu, toda poudarja, da morata obe strategiji pustiti manevrski prostor za lokalno izvajanje, upoštevanje lokalnih izkušenj in pojmovanja, razvijanje jasnih okvirov za lokalno obveščanje in zagotavljanje podpore in virov lokalnim oblastem, da se oblikujejo projekti proti nasilni radikalizaciji, kjer je to potrebno;

| 21. | priporoča sprejetje določb Prümske pogodbe glede okrepitve čezmejnega sodelovanja za boj proti terorizmu. |
| --- | --- |

21.

priporoča sprejetje določb Prümske pogodbe glede okrepitve čezmejnega sodelovanja za boj proti terorizmu.

Lokalno obveščanje

ODBOR REGIJ

| 22. | poziva države članice in policijo, naj pripravijo jasne in varne sisteme za izmenjavo podatkov med lokalnimi in regionalnimi partnerji (vključno z lokalnimi in regionalnimi policijskimi enotami) ter protiterorističnimi policijskimi enotami in enotami za preprečevanje nasilne radikalizacije; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice in policijo, naj pripravijo jasne in varne sisteme za izmenjavo podatkov med lokalnimi in regionalnimi partnerji (vključno z lokalnimi in regionalnimi policijskimi enotami) ter protiterorističnimi policijskimi enotami in enotami za preprečevanje nasilne radikalizacije;

| 23. | poudarja, da morajo sistemi za lokalno obveščanje upoštevati posledice za varnost, temeljne pravice državljanov in varovanje podatkov ob izmenjavi kakršnih koli informacij med lokalnimi partnerji in policijo. Državljanom je treba omogočiti, da lahko lokalne oblasti in policijo anonimno obvestijo o morebitnih terorističnih napadih; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo sistemi za lokalno obveščanje upoštevati posledice za varnost, temeljne pravice državljanov in varovanje podatkov ob izmenjavi kakršnih koli informacij med lokalnimi partnerji in policijo. Državljanom je treba omogočiti, da lahko lokalne oblasti in policijo anonimno obvestijo o morebitnih terorističnih napadih;

| 24. | meni tudi, da je pomembno na področju lokalnega obveščanja jasno začrtati meje med delom policije, policijskih organov in lokalnih oblasti; pomembno je, da sistemi lokalnim in regionalnim partnerjem zagotavljajo, da sodelovanje ne bo imelo neželenih učinkov na odnose v skupnosti, ter da se zavarujejo viri informacij in da partnerji, ki niso v policijskih vrstah, prostovoljno prispevajo k obveščanju; |
| --- | --- |

24.

meni tudi, da je pomembno na področju lokalnega obveščanja jasno začrtati meje med delom policije, policijskih organov in lokalnih oblasti; pomembno je, da sistemi lokalnim in regionalnim partnerjem zagotavljajo, da sodelovanje ne bo imelo neželenih učinkov na odnose v skupnosti, ter da se zavarujejo viri informacij in da partnerji, ki niso v policijskih vrstah, prostovoljno prispevajo k obveščanju;

| 25. | predlaga, da se v Evropski uniji oblikujejo smernice za podporo razvoja izmenjave informacij in da se zagotovi trdnost, pravičnost in varnost teh sistemov. |
| --- | --- |

25.

predlaga, da se v Evropski uniji oblikujejo smernice za podporo razvoja izmenjave informacij in da se zagotovi trdnost, pravičnost in varnost teh sistemov.

Boj proti radikalizaciji

ODBOR REGIJ

| 26. | poziva države članice, naj podprejo lokalne in regionalne oblasti pri vzpostavljanju tesnejših delovnih stikov s policijo (tako državno kot regionalno) in organi kazenskega pregona ter oblikujejo projekte za boj proti radikalizaciji; poziva tudi, naj se projekti oblikujejo in usmerjajo na podlagi policijskih podatkov, ki izhajajo iz lokalnega in regionalnega znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj podprejo lokalne in regionalne oblasti pri vzpostavljanju tesnejših delovnih stikov s policijo (tako državno kot regionalno) in organi kazenskega pregona ter oblikujejo projekte za boj proti radikalizaciji; poziva tudi, naj se projekti oblikujejo in usmerjajo na podlagi policijskih podatkov, ki izhajajo iz lokalnega in regionalnega znanja in izkušenj;

| 27. | predlaga podporo medkulturnemu dialogu in izvajanje načrta za družbeno vključevanje na lokalni ravni, da se preprečita radikalizacija in nasilje; |
| --- | --- |

27.

predlaga podporo medkulturnemu dialogu in izvajanje načrta za družbeno vključevanje na lokalni ravni, da se preprečita radikalizacija in nasilje;

| 28. | ugotavlja, da se bodo viri, ki jih bodo države članice dale na razpolago, razlikovali glede na obveščevalne podatke. Toda poudarja, da je treba pri pregledu učinkovitosti sedanjih projektov nenehno sodelovati s skupnostmi, da se v boju proti terorizmu vzpostavi dolgoročno razmerje med državljani, organi kazenskega pregona in vladami, in da se upoštevajo spremembe stališč in demografske strukture. Vire in projekte bi zato bilo treba primerno prilagoditi; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da se bodo viri, ki jih bodo države članice dale na razpolago, razlikovali glede na obveščevalne podatke. Toda poudarja, da je treba pri pregledu učinkovitosti sedanjih projektov nenehno sodelovati s skupnostmi, da se v boju proti terorizmu vzpostavi dolgoročno razmerje med državljani, organi kazenskega pregona in vladami, in da se upoštevajo spremembe stališč in demografske strukture. Vire in projekte bi zato bilo treba primerno prilagoditi;

| 29. | priporoča, da države članice in lokalne ter regionalne oblasti v sodelovanju s skupnostmi pripravijo projekte za izkoreninjenje nasilne ekstremistične ideologije in podporo splošno sprejetih prepričanj. Take projekte bi bilo treba podpreti s trdnim strokovnim vodstvom in neodvisno oceniti njegovo učinkovitost. Zato OR predlaga, da države članice ter lokalne in regionalne skupnosti sporazumno določijo vodje skupnosti, ki bodo zastopali splošno sprejeta prepričanja, da bodo nasilnim radikalnim skupinam odvzeli verodostojnost in posredovali prepričljivo sporočilo, alternativno sporočilu teh ekstremistov; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da države članice in lokalne ter regionalne oblasti v sodelovanju s skupnostmi pripravijo projekte za izkoreninjenje nasilne ekstremistične ideologije in podporo splošno sprejetih prepričanj. Take projekte bi bilo treba podpreti s trdnim strokovnim vodstvom in neodvisno oceniti njegovo učinkovitost. Zato OR predlaga, da države članice ter lokalne in regionalne skupnosti sporazumno določijo vodje skupnosti, ki bodo zastopali splošno sprejeta prepričanja, da bodo nasilnim radikalnim skupinam odvzeli verodostojnost in posredovali prepričljivo sporočilo, alternativno sporočilu teh ekstremistov;

| 30. | opozarja, da med znane vzroke terorizma spadajo nezadovoljstvo z družbo ter občutek nemoči in izključenosti. Nevarnost ukoreninjenja in širitve terorističnega mišljenja in mrež je manjša v dobro delujoči demokratični družbi; meni, da morata biti demokracija ter spoštovanje državljanskih in političnih pravic pomemben del ukrepov v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da med znane vzroke terorizma spadajo nezadovoljstvo z družbo ter občutek nemoči in izključenosti. Nevarnost ukoreninjenja in širitve terorističnega mišljenja in mrež je manjša v dobro delujoči demokratični družbi; meni, da morata biti demokracija ter spoštovanje državljanskih in političnih pravic pomemben del ukrepov v boju proti terorizmu;

| 31. | priznava, da je izrazoslovje kompleksno in občutljivo vprašanje ter zahteva precej znanja in poglabljanja tistih, ki vodijo pobude proti radikalizaciji; |
| --- | --- |

31.

priznava, da je izrazoslovje kompleksno in občutljivo vprašanje ter zahteva precej znanja in poglabljanja tistih, ki vodijo pobude proti radikalizaciji;

| 32. | priporoča, da države članice in regionalne oblasti podprejo ranljive lokalne institucije, kot so šole, ustanove za nadaljnje izobraževanje, univerze, mošeje in verske institucije, da se odkrijejo tamkajšnje radikalne dejavnosti, razbijejo njihove mreže in da dobijo podporo tisti člani družbe, ki so zaradi svoje ranljivosti dovzetni za nasilno radikalizacijo, da se bodo uspešno ubranili ekstremističnih pozivov, tako da jim ponudimo pozitivne in zanimive alternative; |
| --- | --- |

32.

priporoča, da države članice in regionalne oblasti podprejo ranljive lokalne institucije, kot so šole, ustanove za nadaljnje izobraževanje, univerze, mošeje in verske institucije, da se odkrijejo tamkajšnje radikalne dejavnosti, razbijejo njihove mreže in da dobijo podporo tisti člani družbe, ki so zaradi svoje ranljivosti dovzetni za nasilno radikalizacijo, da se bodo uspešno ubranili ekstremističnih pozivov, tako da jim ponudimo pozitivne in zanimive alternative;

| 33. | priporoča, da države članice sodelujejo z zapori in organi za sodni nadzor in rehabilitacijo, da se odkrije, prekine in odvrne nasilne radikalce od njihovega delovanja v priporu; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da države članice sodelujejo z zapori in organi za sodni nadzor in rehabilitacijo, da se odkrije, prekine in odvrne nasilne radikalce od njihovega delovanja v priporu;

| 34. | je prepričan, da bi bilo treba izvajanje teh projektov regionalno usklajevati s policijo in policijskimi organi, lokalne in regionalne oblasti ali enakovredna raven pa bi ga morale spremljati in poročati nacionalni vladi, ki bo razvoj ocenila; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da bi bilo treba izvajanje teh projektov regionalno usklajevati s policijo in policijskimi organi, lokalne in regionalne oblasti ali enakovredna raven pa bi ga morale spremljati in poročati nacionalni vladi, ki bo razvoj ocenila;

| 35. | meni, da je pomembno, da Evropska unija, države članice in policija za podporo takim projektom razvijejo mreže EU – ki bi vključevale regionalne policijske enote, pristojne za zaščito oseb in blaga, ali protiteroristične enote – da se vzpostavi najboljša praksa, vodenje, podpora in usposabljanje za osebe, ki so odgovorne za lokalno izvajanje. |
| --- | --- |

35.

meni, da je pomembno, da Evropska unija, države članice in policija za podporo takim projektom razvijejo mreže EU – ki bi vključevale regionalne policijske enote, pristojne za zaščito oseb in blaga, ali protiteroristične enote – da se vzpostavi najboljša praksa, vodenje, podpora in usposabljanje za osebe, ki so odgovorne za lokalno izvajanje.

Udeležba državljanov in vodstvo

ODBOR REGIJ

| 36. | ugotavlja, da je vodilna vloga lokalnih in regionalnih oblasti odločilna za izvajanje strategij za preprečevanje terorizma v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je vodilna vloga lokalnih in regionalnih oblasti odločilna za izvajanje strategij za preprečevanje terorizma v vseh državah članicah;

| 37. | priporoča, da lokalne in regionalne oblasti povečajo zmogljivosti skupnosti, da se ubranijo nasilnih ekstremistov, tako da zagotovijo močno vodstvo. Zato lokalnim oblastem priporoča, da:






  — | v vseh lokalnih skupnostih poudarjajo skupne vrednote in sodelujejo z lokalnimi skupinami, partnerstvi in vodji, da se oblikuje kohezija skupnosti; |
| --- | --- | --- |

37.

priporoča, da lokalne in regionalne oblasti povečajo zmogljivosti skupnosti, da se ubranijo nasilnih ekstremistov, tako da zagotovijo močno vodstvo. Zato lokalnim oblastem priporoča, da:

—

v vseh lokalnih skupnostih poudarjajo skupne vrednote in sodelujejo z lokalnimi skupinami, partnerstvi in vodji, da se oblikuje kohezija skupnosti;

| — | omogočijo načine za odkrivanje krivic ali njihovo priznanje in obravnavo, kajti krivice lahko prispevajo k odtujenosti in razlogom za nasilni ekstremizem; |
| --- | --- |

—

omogočijo načine za odkrivanje krivic ali njihovo priznanje in obravnavo, kajti krivice lahko prispevajo k odtujenosti in razlogom za nasilni ekstremizem;

| — | učinkovito obravnavajo zločine iz sovraštva, tako da tesno sodelujejo s policijo in v projektih za podporo skupnosti; |
| --- | --- |

—

učinkovito obravnavajo zločine iz sovraštva, tako da tesno sodelujejo s policijo in v projektih za podporo skupnosti;

| — | imajo vlogo posrednika v skupnosti pri varnostnih operacijah; |
| --- | --- |

—

imajo vlogo posrednika v skupnosti pri varnostnih operacijah;

| — | zagotovijo podporo in svetovanje lokalnim skupinam in organizacijam, ki se soočajo z izzivom nasilne ekstremistične ideologije; |
| --- | --- |

—

zagotovijo podporo in svetovanje lokalnim skupinam in organizacijam, ki se soočajo z izzivom nasilne ekstremistične ideologije;

| 38. | je prepričan, da je pregledna in odgovorna policijska služba temeljnega pomena za vzpostavitev zaupanja v policijsko delo pri preprečevanju terorizma in javno podporo za protiteroristične operacije ter nacionalne in lokalne ukrepe za boj proti nasilnemu ekstremizmu; zato OR predlaga, da tako države članice kot regionalne oblasti, pristojne za varnost in zaščito oseb in blaga, ki imajo enote ali štabe za boj proti terorizmu, razmislijo, kako bi bilo mogoče lokalno okrepiti odgovornost policije, in – če je potrebno – podporo in izkušnje pridobijo od evropskih in mednarodnih partnerjev; |
| --- | --- |

38.

je prepričan, da je pregledna in odgovorna policijska služba temeljnega pomena za vzpostavitev zaupanja v policijsko delo pri preprečevanju terorizma in javno podporo za protiteroristične operacije ter nacionalne in lokalne ukrepe za boj proti nasilnemu ekstremizmu; zato OR predlaga, da tako države članice kot regionalne oblasti, pristojne za varnost in zaščito oseb in blaga, ki imajo enote ali štabe za boj proti terorizmu, razmislijo, kako bi bilo mogoče lokalno okrepiti odgovornost policije, in – če je potrebno – podporo in izkušnje pridobijo od evropskih in mednarodnih partnerjev;

| 39. | poziva Komisijo, naj predlaga načine, kako bi države članice podprla v prizadevanjih za vključitev protiterorističnih policijskih dejavnosti v delo splošnih policijskih enot, in omogoči izmenjavo izkušenj med državami članicami in njihovimi organi, če je to potrebno; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj predlaga načine, kako bi države članice podprla v prizadevanjih za vključitev protiterorističnih policijskih dejavnosti v delo splošnih policijskih enot, in omogoči izmenjavo izkušenj med državami članicami in njihovimi organi, če je to potrebno;

| 40. | ugotavlja, da je pri vzpostavljanju zaupanja in dobre komunikacije med policijo in javnostjo zelo pomembno, da sestava policijskih organov odraža raznolikost prebivalstva, ki mu služijo. Zato je OR prepričan, da je treba na lokalni ravni v vseh državah članicah omogočiti pozitivne razprave za spodbujanje raznolikosti in enakih možnosti pri policijskem delu. |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je pri vzpostavljanju zaupanja in dobre komunikacije med policijo in javnostjo zelo pomembno, da sestava policijskih organov odraža raznolikost prebivalstva, ki mu služijo. Zato je OR prepričan, da je treba na lokalni ravni v vseh državah članicah omogočiti pozitivne razprave za spodbujanje raznolikosti in enakih možnosti pri policijskem delu.

Sposobnost odziva v nujnih primerih

ODBOR REGIJ

| 41. | pozdravlja drugi strokovni pregled načrtov za obvladovanje kriz, ki ga trenutno izvaja Komisija; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja drugi strokovni pregled načrtov za obvladovanje kriz, ki ga trenutno izvaja Komisija;

| 42. | toda Komisijo poziva, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi polno in dejavno vlogo pri tem pregledu. Na podlagi ocene ob bombnih napadih v Londonu julija 2005 bi morala zagotoviti jasno delitev odgovornosti in hierarhijo poveljevanja, kar je nujno, kadar je v pripravo načrtov odziva in zagotavljanje nujnih storitev vpletenih več institucij in organov; |
| --- | --- |

42.

toda Komisijo poziva, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi polno in dejavno vlogo pri tem pregledu. Na podlagi ocene ob bombnih napadih v Londonu julija 2005 bi morala zagotoviti jasno delitev odgovornosti in hierarhijo poveljevanja, kar je nujno, kadar je v pripravo načrtov odziva in zagotavljanje nujnih storitev vpletenih več institucij in organov;

| 43. | trdno podpira ustanovitev mrež združenj za zagotovitev podpore žrtvam terorističnih napadov in ugotavlja, da ima sam vlogo pri spodbujanju pridobivanja znanja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

43.

trdno podpira ustanovitev mrež združenj za zagotovitev podpore žrtvam terorističnih napadov in ugotavlja, da ima sam vlogo pri spodbujanju pridobivanja znanja v vseh državah članicah;

| 44. | pozdravlja načrte za podporo raziskavam in razvoj tehničnih rešitev za pomoč policijskim prizadevanjem za zaščito državljanov pred terorističnimi napadi po vsej Uniji; poziva Unijo, naj podpre tehnološke rešitve vseh štirih vidikov, tudi za odvračanje ekstremistov od uporabe interneta, in tako razširi razvoj tudi preko meja kazenskega pregona. Zato OR poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne vire za take razvojne projekte; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja načrte za podporo raziskavam in razvoj tehničnih rešitev za pomoč policijskim prizadevanjem za zaščito državljanov pred terorističnimi napadi po vsej Uniji; poziva Unijo, naj podpre tehnološke rešitve vseh štirih vidikov, tudi za odvračanje ekstremistov od uporabe interneta, in tako razširi razvoj tudi preko meja kazenskega pregona. Zato OR poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne vire za take razvojne projekte;

| 45. | poziva države članice, naj vzpostavijo mehanizme usklajevanja, v skladu s pristojnostmi, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti na področju varnosti, da bi te lahko na območju svoje pristojnosti zagotovile javno varnost na zelo obiskanih območjih, zlasti v zvezi s preprečevanjem terorističnih dejanj s pomočjo urbanističnega načrtovanja; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj vzpostavijo mehanizme usklajevanja, v skladu s pristojnostmi, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti na področju varnosti, da bi te lahko na območju svoje pristojnosti zagotovile javno varnost na zelo obiskanih območjih, zlasti v zvezi s preprečevanjem terorističnih dejanj s pomočjo urbanističnega načrtovanja;

| 46. | poziva Unijo, naj zagotovi, da bo celotna politika za boj proti terorizmu neposredno upoštevala enakopravnost in človekove pravice ter da njeni ukrepi ne bodo povzročili negativnih izkušenj v kateri od skupnosti ter ne bodo spodbudili odtujevanja in razlogov za ekstremizem. |
| --- | --- |

46.

poziva Unijo, naj zagotovi, da bo celotna politika za boj proti terorizmu neposredno upoštevala enakopravnost in človekove pravice ter da njeni ukrepi ne bodo povzročili negativnih izkušenj v kateri od skupnosti ter ne bodo spodbudili odtujevanja in razlogov za ekstremizem.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/6

---

Mnenje Odbora regij – Paket o tovornem prometu

(2008/C 325/02)

ODBOR REGIJ

| — | opaža potrebo po izboljšanju energetske učinkovitosti s tehnološkimi inovacijami in razvojem okolju prijaznih prometnih rešitev. Z internalizacijo zunanjih stroškov bi bilo treba promet usmeriti na okolju najprijaznejše in energetsko najučinkovitejše vrste prevoza; |
| --- | --- |

—

opaža potrebo po izboljšanju energetske učinkovitosti s tehnološkimi inovacijami in razvojem okolju prijaznih prometnih rešitev. Z internalizacijo zunanjih stroškov bi bilo treba promet usmeriti na okolju najprijaznejše in energetsko najučinkovitejše vrste prevoza;

| — | meni, da bi bilo treba določiti skupni jezik sporazumevanja v železniškem prometu v EU; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo treba določiti skupni jezik sporazumevanja v železniškem prometu v EU;

| — | meni, da si železniški tovorni in potniški promet delita veliko prog, kar lahko včasih zmanjša zmogljivost in zanesljivost obeh sistemov, ne le na gosto naseljenih območjih, temveč tudi na medregionalnih progah. EU bi morala v sodelovanju z državami članicami pripraviti popis takšnih ozkih grl in sodelovati pri njihovi odpravi, da bi čim bolj izkoristila obstoječo in prihodnjo infrastrukturo. Dolgoročno pa bi si EU in države članice morale prizadevati za ločena omrežja za tovorni in potniški promet, če tega ne onemogoča pomanjkanje površin, in sicer najprej za najbolj obremenjene dele železniškega omrežja; |
| --- | --- |

—

meni, da si železniški tovorni in potniški promet delita veliko prog, kar lahko včasih zmanjša zmogljivost in zanesljivost obeh sistemov, ne le na gosto naseljenih območjih, temveč tudi na medregionalnih progah. EU bi morala v sodelovanju z državami članicami pripraviti popis takšnih ozkih grl in sodelovati pri njihovi odpravi, da bi čim bolj izkoristila obstoječo in prihodnjo infrastrukturo. Dolgoročno pa bi si EU in države članice morale prizadevati za ločena omrežja za tovorni in potniški promet, če tega ne onemogoča pomanjkanje površin, in sicer najprej za najbolj obremenjene dele železniškega omrežja;

| — | meni, da načrtovanje mestnega prometa, zlasti sistemov za dostavo tovora, zahteva posebno pozornost lokalnih oblasti; in sicer tako, da izboljšajo ekološko in ekonomsko učinkovitost organizacije distribucije blaga v mestih; |
| --- | --- |

—

meni, da načrtovanje mestnega prometa, zlasti sistemov za dostavo tovora, zahteva posebno pozornost lokalnih oblasti; in sicer tako, da izboljšajo ekološko in ekonomsko učinkovitost organizacije distribucije blaga v mestih;

| — | meni, da lahko imajo lokalne in regionalne oblasti z razvijanjem pristanišč na celinskih vodah in izboljševanjem dostopa do njih, vključno z zagotovitvijo večmodalne infrastrukture, pomembno vlogo pri uresničevanju politike trajnostnega tovornega prometa; |
| --- | --- |

—

meni, da lahko imajo lokalne in regionalne oblasti z razvijanjem pristanišč na celinskih vodah in izboljševanjem dostopa do njih, vključno z zagotovitvijo večmodalne infrastrukture, pomembno vlogo pri uresničevanju politike trajnostnega tovornega prometa;

| — | meni, da so potrebne boljše povezave med rešitvami za železniški in pomorski promet, ki na nekaterih področjih še vedno niso dovolj učinkovite. Podpira razvoj logističnih pobud lokalnih in regionalnih oblasti v zaledju v obliki logističnih platform in suhih pristanišč, saj so pomembni instrumenti za izboljšanje splošnega sistema distribucije tovora ter spodbujanje razvoja in kohezije v zaledju. |
| --- | --- |

—

meni, da so potrebne boljše povezave med rešitvami za železniški in pomorski promet, ki na nekaterih področjih še vedno niso dovolj učinkovite. Podpira razvoj logističnih pobud lokalnih in regionalnih oblasti v zaledju v obliki logističnih platform in suhih pristanišč, saj so pomembni instrumenti za izboljšanje splošnega sistema distribucije tovora ter spodbujanje razvoja in kohezije v zaledju.

| Poročevalec | : | José CORREIA (PT/EPP), župan mesta Tavira |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

José CORREIA (PT/EPP), župan mesta Tavira

Referenčni dokumenti

Sporočilo Komisije: Agenda EU za tovorni promet – izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi

COM(2007) 606 konč.

Sporočilo Komisije: Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa

COM(2007) 607 konč.

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu

COM(2007) 608 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Uvod

| 1. | Sporočila Komisije o tovornemu prometu so bila pripravljena zaradi političnih pomislekov, navedenih v beli knjigi o prometu iz leta 2001 in vmesnem pregledu iz leta 2006. V okviru tega dela je bilo organiziranih 13 seminarjev in konferenc ter več kot 30 zunanjih dogodkov; predloženih je bilo 160 pisnih prispevkov. Komisija je prejela dodatnih 500 poročil o ozkih grlih v logistiki. |
| --- | --- |

1.

Sporočila Komisije o tovornemu prometu so bila pripravljena zaradi političnih pomislekov, navedenih v beli knjigi o prometu iz leta 2001 in vmesnem pregledu iz leta 2006. V okviru tega dela je bilo organiziranih 13 seminarjev in konferenc ter več kot 30 zunanjih dogodkov; predloženih je bilo 160 pisnih prispevkov. Komisija je prejela dodatnih 500 poročil o ozkih grlih v logistiki.

| 2. | Pregled bele knjige odraža razvoj razmer od leta 2001: vedno hitrejša globalizacija proizvodnje, negotovost glede oskrbe z energijo, hitrejše globalno segrevanje in širitev Evropske unije po pridružitvi držav iz srednje in vzhodne Evrope. Glede na ta razvoj je priporočljivo, da se področje uporabe in instrumenti prometne politike razširijo, da bi obvladovali te nove izzive. Zlasti se poudarja potreba po spodbujanju učinkovitosti različnih vrst prometa, ne glede na to, ali se uporabljajo neodvisno ali v kombinaciji (somodalnost). |
| --- | --- |

2.

Pregled bele knjige odraža razvoj razmer od leta 2001: vedno hitrejša globalizacija proizvodnje, negotovost glede oskrbe z energijo, hitrejše globalno segrevanje in širitev Evropske unije po pridružitvi držav iz srednje in vzhodne Evrope. Glede na ta razvoj je priporočljivo, da se področje uporabe in instrumenti prometne politike razširijo, da bi obvladovali te nove izzive. Zlasti se poudarja potreba po spodbujanju učinkovitosti različnih vrst prometa, ne glede na to, ali se uporabljajo neodvisno ali v kombinaciji (somodalnost).

Politična priporočila

ODBOR REGIJ meni, da:

| 3. | glede na smernice, ki izhajajo iz zgoraj omenjenih študij, jasno izstopa cela vrsta političnih ukrepov za nadaljnji razvoj. Mednje spadajo:






  — | zmanjšanje emisij CO2, kar bi prispevalo k skladnosti s Kjotskim protokolom; |
| --- | --- | --- |

3.

glede na smernice, ki izhajajo iz zgoraj omenjenih študij, jasno izstopa cela vrsta političnih ukrepov za nadaljnji razvoj. Mednje spadajo:

—

zmanjšanje emisij CO2, kar bi prispevalo k skladnosti s Kjotskim protokolom;

| — | zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in postopno uvajanje goriva iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in postopno uvajanje goriva iz obnovljivih virov;

| — | izboljšanje energetske učinkovitosti s tehnološkimi inovacijami in razvojem okolju prijaznih prometnih rešitev, kar je mogoče doseči na različne načine. Z internalizacijo zunanjih stroškov bi bilo treba promet usmeriti na okolju najprijaznejše in energetsko najučinkovitejše vrste prevoza; |
| --- | --- |

—

izboljšanje energetske učinkovitosti s tehnološkimi inovacijami in razvojem okolju prijaznih prometnih rešitev, kar je mogoče doseči na različne načine. Z internalizacijo zunanjih stroškov bi bilo treba promet usmeriti na okolju najprijaznejše in energetsko najučinkovitejše vrste prevoza;

| — | posebna pozornost EU prevozu nevarnih snovi. Na področju cestnega prevoza je treba uskladiti upravne postopke, da se preprečijo napake prevoznikov, ki ne razumejo jezika ali zapletenih zakonodajnih sistemov v drugih državah. Na področju pomorskega prevoza nevarnih snovi mora EU pregledati predpise, ki določajo okoliščine, v katerih se potniški promet lahko kombinira s tovornim prometom; |
| --- | --- |

—

posebna pozornost EU prevozu nevarnih snovi. Na področju cestnega prevoza je treba uskladiti upravne postopke, da se preprečijo napake prevoznikov, ki ne razumejo jezika ali zapletenih zakonodajnih sistemov v drugih državah. Na področju pomorskega prevoza nevarnih snovi mora EU pregledati predpise, ki določajo okoliščine, v katerih se potniški promet lahko kombinira s tovornim prometom;

| — | izboljšanje tehnologije za železniški sistem, da železnice ohranijo konkurenčnost z drugimi načini prevoza; |
| --- | --- |

—

izboljšanje tehnologije za železniški sistem, da železnice ohranijo konkurenčnost z drugimi načini prevoza;

| — | čezmejni železniški prevozniki se pri svojih prizadevanjih za racionalno in učinkovito izvajanje prometnih storitev srečujejo s številnimi težavami in ovirami. Ena od njih je jezik, saj upravljanje železniškega prometa v vsaki državi članici poteka v jeziku te države, kar železniškim prevoznikom otežuje prevoz zunaj njihove države. Zato OR meni, da bi bilo treba – po zgledu skupnega jezika sporazumevanja, ki obstaja za nadzor letalskega prometa – določiti skupni jezik sporazumevanja tudi za železniški promet v EU; |
| --- | --- |

—

čezmejni železniški prevozniki se pri svojih prizadevanjih za racionalno in učinkovito izvajanje prometnih storitev srečujejo s številnimi težavami in ovirami. Ena od njih je jezik, saj upravljanje železniškega prometa v vsaki državi članici poteka v jeziku te države, kar železniškim prevoznikom otežuje prevoz zunaj njihove države. Zato OR meni, da bi bilo treba – po zgledu skupnega jezika sporazumevanja, ki obstaja za nadzor letalskega prometa – določiti skupni jezik sporazumevanja tudi za železniški promet v EU;

| — | zahteve za usposabljanje strojevodij ter varnostni standardi in standardi natovarjanja niso enaki v vsej EU. Razlike povzročajo težave čezmejnim železniškim prevoznikom, zato je treba te predpise uskladiti na ravni EU; |
| --- | --- |

—

zahteve za usposabljanje strojevodij ter varnostni standardi in standardi natovarjanja niso enaki v vsej EU. Razlike povzročajo težave čezmejnim železniškim prevoznikom, zato je treba te predpise uskladiti na ravni EU;

| — | razvoj uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) s spodbujanjem tako imenovanega „interneta za tovor“ ter z boljšo uporabo satelitskih in radiofrekvenčnih sistemov; |
| --- | --- |

—

razvoj uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) s spodbujanjem tako imenovanega „interneta za tovor“ ter z boljšo uporabo satelitskih in radiofrekvenčnih sistemov;

| — | ker je v intermodalno verigo prevoza vključenih veliko akterjev, se lahko zgodi, da ni jasno, kdo odgovarja strankam, to pa pogosto zmanjšuje zanesljivost, varnost in kakovost prevoza. EU ima pomembno vlogo pri vzpostavljanju jasne strukture in pri jasni razdelitvi odgovornosti v prevoznem sistemu; |
| --- | --- |

—

ker je v intermodalno verigo prevoza vključenih veliko akterjev, se lahko zgodi, da ni jasno, kdo odgovarja strankam, to pa pogosto zmanjšuje zanesljivost, varnost in kakovost prevoza. EU ima pomembno vlogo pri vzpostavljanju jasne strukture in pri jasni razdelitvi odgovornosti v prevoznem sistemu;

| 4. | ter:






  — | zmanjševanje težav v mednarodnem železniškem prometu, povezanih s prečkanjem meje, ne glede na to, ali te težave nastajajo zaradi tehničnih problemov (različne razdalje med tračnicama, različni sistemi napetosti, različna merila za homologacijo voznega parka itd.) ali administrativnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- | --- |

4.

ter:

—

zmanjševanje težav v mednarodnem železniškem prometu, povezanih s prečkanjem meje, ne glede na to, ali te težave nastajajo zaradi tehničnih problemov (različne razdalje med tračnicama, različni sistemi napetosti, različna merila za homologacijo voznega parka itd.) ali administrativnih pomanjkljivosti;

| — | dolgoročno ustvarjanje mreže, namenjene le tovornemu prometu, ob upoštevanju visokih stroškov izvedbe ter na podlagi temeljite analize stroškov in koristi; |
| --- | --- |

—

dolgoročno ustvarjanje mreže, namenjene le tovornemu prometu, ob upoštevanju visokih stroškov izvedbe ter na podlagi temeljite analize stroškov in koristi;

| — | razvoj zelenih koridorjev, katerih glavni cilj bi bil zmanjšati čas prevozov in izboljšati kakovost storitev; |
| --- | --- |

—

razvoj zelenih koridorjev, katerih glavni cilj bi bil zmanjšati čas prevozov in izboljšati kakovost storitev;

| — | železniški tovorni in potniški promet si delita veliko prog, kar lahko včasih zmanjša zmogljivost in zanesljivost obeh sistemov, ne le na gosto naseljenih območjih, temveč tudi na medregionalnih progah. Med obema sistemoma pogosto nastajajo navzkrižja, ki ovirajo razvoj okolju prijaznega in energetsko visoko učinkovitega prevoznega sistema. EU bi morala v sodelovanju z državami članicami pripraviti popis takšnih ozkih grl in sodelovati pri njihovi odpravi, da bi čim bolj izkoristila obstoječo in prihodnjo infrastrukturo. Dolgoročno pa bi si EU in države članice morale prizadevati za ločena omrežja za tovorni in potniški promet, če tega ne onemogoča pomanjkanje površin, in sicer najprej za najbolj obremenjene dele železniškega omrežja; |
| --- | --- |

—

železniški tovorni in potniški promet si delita veliko prog, kar lahko včasih zmanjša zmogljivost in zanesljivost obeh sistemov, ne le na gosto naseljenih območjih, temveč tudi na medregionalnih progah. Med obema sistemoma pogosto nastajajo navzkrižja, ki ovirajo razvoj okolju prijaznega in energetsko visoko učinkovitega prevoznega sistema. EU bi morala v sodelovanju z državami članicami pripraviti popis takšnih ozkih grl in sodelovati pri njihovi odpravi, da bi čim bolj izkoristila obstoječo in prihodnjo infrastrukturo. Dolgoročno pa bi si EU in države članice morale prizadevati za ločena omrežja za tovorni in potniški promet, če tega ne onemogoča pomanjkanje površin, in sicer najprej za najbolj obremenjene dele železniškega omrežja;

| — | povečanje intermodalnosti, pri čemer bi zagotovili resnično izboljšanje učinkovitosti sistema; |
| --- | --- |

—

povečanje intermodalnosti, pri čemer bi zagotovili resnično izboljšanje učinkovitosti sistema;

| — | preverjanje mer in dolžine vlakov in cestnih vozil, da bi povečali prevozno zmogljivost in hkrati varovali okolje; |
| --- | --- |

—

preverjanje mer in dolžine vlakov in cestnih vozil, da bi povečali prevozno zmogljivost in hkrati varovali okolje;

| 5. | in:






  — | poenostavitev carinskih postopkov v pomorskemu prometu, zlasti med evropskimi pristanišči; |
| --- | --- | --- |

5.

in:

—

poenostavitev carinskih postopkov v pomorskemu prometu, zlasti med evropskimi pristanišči;

| — | uvedba evropske izkaznice za strojevodjo, s katero bi lahko kvalificirani delavci lažje delali kjer koli v EU, tj. v različnih sistemih in z različno opremo; |
| --- | --- |

—

uvedba evropske izkaznice za strojevodjo, s katero bi lahko kvalificirani delavci lažje delali kjer koli v EU, tj. v različnih sistemih in z različno opremo;

| — | enakost pred zakonom, ki je pomembna za obstoj konkurence pod enakimi pogoji. Uredba o času vožnje in počitka je uskladila ustrezne predpise v EU, ne glede na sedež prevoznika. Možnosti ukrepanja v primeru kršitve določb uredbe pa so različne in odvisne od tega, ali je bila kršitev storjena v državi, kjer je registrirano vozilo in kjer ima voznik stalno bivališče, ali v drugi državi. Predlog Komisije za direktivo, ki bi olajšala čezmejno uveljavljanje prometnih predpisov, obsega prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola, neuporabo varnostnega pasu in vožnjo skozi rdečo luč. V čezmejno sodelovanje pri nadzoru upoštevanja prometnih predpisov bi morale biti vključene tudi kršitve predpisov o času vožnje in počitka; |
| --- | --- |

—

enakost pred zakonom, ki je pomembna za obstoj konkurence pod enakimi pogoji. Uredba o času vožnje in počitka je uskladila ustrezne predpise v EU, ne glede na sedež prevoznika. Možnosti ukrepanja v primeru kršitve določb uredbe pa so različne in odvisne od tega, ali je bila kršitev storjena v državi, kjer je registrirano vozilo in kjer ima voznik stalno bivališče, ali v drugi državi. Predlog Komisije za direktivo, ki bi olajšala čezmejno uveljavljanje prometnih predpisov, obsega prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola, neuporabo varnostnega pasu in vožnjo skozi rdečo luč. V čezmejno sodelovanje pri nadzoru upoštevanja prometnih predpisov bi morale biti vključene tudi kršitve predpisov o času vožnje in počitka;

| — | usklajevanje s predpisi glede točnosti, zlasti s predpisi Mednarodne zveze društev za kombinirani železniško-cestni prevoz (UIRR); |
| --- | --- |

—

usklajevanje s predpisi glede točnosti, zlasti s predpisi Mednarodne zveze društev za kombinirani železniško-cestni prevoz (UIRR);

| — | predpisi o nočnih postankih strojevodij v drugi državi so neugodni za prevoznike iz obrobnih držav, kadar opravljajo mednarodni prevoz na dolgi razdalji. Zato bi bilo treba delovne predpise spremeniti tako, da bi imeli prevozniki iz obrobnih držav pri opravljanju mednarodnega prevoza enake možnosti kot prevozniki iz srednjeevropskih držav; |
| --- | --- |

—

predpisi o nočnih postankih strojevodij v drugi državi so neugodni za prevoznike iz obrobnih držav, kadar opravljajo mednarodni prevoz na dolgi razdalji. Zato bi bilo treba delovne predpise spremeniti tako, da bi imeli prevozniki iz obrobnih držav pri opravljanju mednarodnega prevoza enake možnosti kot prevozniki iz srednjeevropskih držav;

| — | EU mora skrbno spremljati naraščanje kriminala in nevarnosti terorizma v cestnem in železniškem tovornem prometu. Vzpostaviti bi bilo treba organizirano sodelovanje med državami članicami, pri čemer bi imela EU pomembno vlogo. Gradnja varnejših počivališč, še posebej ob omrežju TEN-T, je pomemben dejavnik za krepitev varnosti; |
| --- | --- |

—

EU mora skrbno spremljati naraščanje kriminala in nevarnosti terorizma v cestnem in železniškem tovornem prometu. Vzpostaviti bi bilo treba organizirano sodelovanje med državami članicami, pri čemer bi imela EU pomembno vlogo. Gradnja varnejših počivališč, še posebej ob omrežju TEN-T, je pomemben dejavnik za krepitev varnosti;

| — | odpravljanje prometnih zastojev z vzpostavljanjem ugodnejših železniških prog; |
| --- | --- |

—

odpravljanje prometnih zastojev z vzpostavljanjem ugodnejših železniških prog;

| — | splošno izboljšanje kakovosti storitev in uvajanje kodeksa o pravilnem ravnanju v tem sektorju, katerega cilj bi bil povečati zaupanje uporabnikov; |
| --- | --- |

—

splošno izboljšanje kakovosti storitev in uvajanje kodeksa o pravilnem ravnanju v tem sektorju, katerega cilj bi bil povečati zaupanje uporabnikov;

| — | EU mora spremljati kriminal, povezan s cestnim tovornim prometom. Znano je, da tihotapljenje in nezakonita prodaja zlasti tobaka in alkohola na počivališčih ob prevoznih poteh nista nobena redkost. Za rešitev tega problema je potrebno mednarodno sodelovanje, ki bi ga morala vzpostaviti in usklajevati EU; |
| --- | --- |

—

EU mora spremljati kriminal, povezan s cestnim tovornim prometom. Znano je, da tihotapljenje in nezakonita prodaja zlasti tobaka in alkohola na počivališčih ob prevoznih poteh nista nobena redkost. Za rešitev tega problema je potrebno mednarodno sodelovanje, ki bi ga morala vzpostaviti in usklajevati EU;

| — | krepitev konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

—

krepitev konkurenčnosti prevoza po celinskih plovnih poteh;

| — | vzpostavitev, v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, trajnega omrežja plovnih poti in pristanišč, ki bo temeljilo na povezovanju omrežij in prometnih verig. Pri tem bi sodelovale lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev, v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, trajnega omrežja plovnih poti in pristanišč, ki bo temeljilo na povezovanju omrežij in prometnih verig. Pri tem bi sodelovale lokalne in regionalne oblasti;

| — | spodbujanje inovacij na področju prevoza po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

—

spodbujanje inovacij na področju prevoza po celinskih plovnih poteh;

| — | prizadevanje za varen in trajnosten prevoz po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

—

prizadevanje za varen in trajnosten prevoz po celinskih plovnih poteh.

Odnosi z regionalnimi in lokalnimi oblastmi

ODBOR REGIJ

| 6. | meni, da je treba na dolgi rok ustvariti zanesljivo železniško infrastrukturo z zadostno zmogljivostjo, v kateri bo tovorni promet skladen z drugimi prometnimi cilji ali drugimi socialnimi interesi ter bo izpolnjeval pogoje za ponudbo energetsko učinkovitega in okolju prijaznega prevoza; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba na dolgi rok ustvariti zanesljivo železniško infrastrukturo z zadostno zmogljivostjo, v kateri bo tovorni promet skladen z drugimi prometnimi cilji ali drugimi socialnimi interesi ter bo izpolnjeval pogoje za ponudbo energetsko učinkovitega in okolju prijaznega prevoza;

| 7. | meni, da je treba na kratki rok najprej odkriti in odpraviti ozka grla ter pomanjkanje zmogljivosti v sistemu; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba na kratki rok najprej odkriti in odpraviti ozka grla ter pomanjkanje zmogljivosti v sistemu;

| 8. | čeprav se tovorni promet obravnava v okviru glavnih državnih in mednarodnih koridorjev, meni, da je treba nujno upoštevati prispevek lokalnih in regionalnih oblasti, prek ozemlja katerih potekajo prometne proge; |
| --- | --- |

8.

čeprav se tovorni promet obravnava v okviru glavnih državnih in mednarodnih koridorjev, meni, da je treba nujno upoštevati prispevek lokalnih in regionalnih oblasti, prek ozemlja katerih potekajo prometne proge;

| 9. | meni, da je urbanistično in regionalno načrtovanje za distribucijo tovora velikega pomena pri ustvarjanju energetsko varčnih in okolju prijaznih tokov tovornega prometa. Zato mora nova prometna politika računati na aktivno podporo vseh akterjev, ki lahko pomembno prispevajo k njeni učinkovitosti, zlasti tistih, ki delujejo na lokalni ravni in lahko tam težave tudi odpravijo; |
| --- | --- |

9.

meni, da je urbanistično in regionalno načrtovanje za distribucijo tovora velikega pomena pri ustvarjanju energetsko varčnih in okolju prijaznih tokov tovornega prometa. Zato mora nova prometna politika računati na aktivno podporo vseh akterjev, ki lahko pomembno prispevajo k njeni učinkovitosti, zlasti tistih, ki delujejo na lokalni ravni in lahko tam težave tudi odpravijo;

| 10. | meni, da je energijsko varčen in okolju prijazen tovorni promet mogoče doseči predvsem tako, da se, kjer je le mogoče, uporabljajo celinske plovne poti. Tovrsten prevoz lahko prispeva tudi k zmanjšanju prometnih zamaškov pri povezavah pristanišč z zaledjem; |
| --- | --- |

10.

meni, da je energijsko varčen in okolju prijazen tovorni promet mogoče doseči predvsem tako, da se, kjer je le mogoče, uporabljajo celinske plovne poti. Tovrsten prevoz lahko prispeva tudi k zmanjšanju prometnih zamaškov pri povezavah pristanišč z zaledjem;

| 11. | meni, da so terminali, zmogljivosti za pretovarjanje in pristanišča pomembni elementi infrastrukture v intermodalnem prevoznem sistemu. Za njihovo načrtovanje in določitev njihove lokacije so pristojne lokalne in regionalne oblasti. Pomembno je, da mesta takšne zmogljivosti vključijo že v zgodnjo fazo urbanističnega načrtovanja. V ta namen pa morajo EU in posamezne države članice vzpostaviti dolgoročne in stabilne pogoje urbanističnega načrtovanja; |
| --- | --- |

11.

meni, da so terminali, zmogljivosti za pretovarjanje in pristanišča pomembni elementi infrastrukture v intermodalnem prevoznem sistemu. Za njihovo načrtovanje in določitev njihove lokacije so pristojne lokalne in regionalne oblasti. Pomembno je, da mesta takšne zmogljivosti vključijo že v zgodnjo fazo urbanističnega načrtovanja. V ta namen pa morajo EU in posamezne države članice vzpostaviti dolgoročne in stabilne pogoje urbanističnega načrtovanja;

| 12. | ugotavlja, da se 40 % vozil v EU uporablja za distribucijo in dostavo blaga ali zagotavljanje storitev in da večina potrošnikov biva v mestih, zato je treba urediti velike prometne tokove v mestih. Predvideti bi bilo treba razširjanje dobrih praks politike mestnega tovornega prometa; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se 40 % vozil v EU uporablja za distribucijo in dostavo blaga ali zagotavljanje storitev in da večina potrošnikov biva v mestih, zato je treba urediti velike prometne tokove v mestih. Predvideti bi bilo treba razširjanje dobrih praks politike mestnega tovornega prometa;

| 13. | opozarja, da ustanovitev regionalnih ali mestnih prometnih organov v različnih državah članicah zagotavlja dragoceno podporo povezovanju različnih želja, zahtev in rezultatov. OR opozarja, da je treba pri tem spoštovati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da ustanovitev regionalnih ali mestnih prometnih organov v različnih državah članicah zagotavlja dragoceno podporo povezovanju različnih želja, zahtev in rezultatov. OR opozarja, da je treba pri tem spoštovati načelo subsidiarnosti;

| 14. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti posebne pristojnosti za dialog s proizvajalci in uporabniki storitev tovornega prometa; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti posebne pristojnosti za dialog s proizvajalci in uporabniki storitev tovornega prometa;

| 15. | meni, da je treba posebno pozornost posvetiti distribuciji storitev in blaga v mestih, saj je pametno načrtovanje mestne logistike ključni dejavnik mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba posebno pozornost posvetiti distribuciji storitev in blaga v mestih, saj je pametno načrtovanje mestne logistike ključni dejavnik mobilnosti v mestih;

| 16. | meni, da bo v prihodnosti za določitev lokacije za terminale, logistične centre in tudi trgovine potrebna vedno večja vključenost lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

16.

meni, da bo v prihodnosti za določitev lokacije za terminale, logistične centre in tudi trgovine potrebna vedno večja vključenost lokalnih oblasti;

| 17. | poudarja, da bo logistika na regionalni ravni nova politika, ki se bo v prihodnosti hitro oblikovala. Nastala bo potreba po decentralizaciji upravljanja medsebojnih povezav z regionalnimi oblastmi, pri čemer bi opredelitev glavnih mednarodnih koridorjev ostala v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bo logistika na regionalni ravni nova politika, ki se bo v prihodnosti hitro oblikovala. Nastala bo potreba po decentralizaciji upravljanja medsebojnih povezav z regionalnimi oblastmi, pri čemer bi opredelitev glavnih mednarodnih koridorjev ostala v pristojnosti držav članic;

| 18. | meni, da lahko lokalne oblasti z dobro urbanistično politiko bistveno pomagajo pri ukrepih za pospešitev železniškega prevoza ter da je tak prispevek neprecenljiv; |
| --- | --- |

18.

meni, da lahko lokalne oblasti z dobro urbanistično politiko bistveno pomagajo pri ukrepih za pospešitev železniškega prevoza ter da je tak prispevek neprecenljiv;

| 19. | meni, da pomožne železniške storitve, zlasti terminali in centri za usmerjanje, zaslužijo posebno pozornost strukturnih skladov; |
| --- | --- |

19.

meni, da pomožne železniške storitve, zlasti terminali in centri za usmerjanje, zaslužijo posebno pozornost strukturnih skladov;

| 20. | meni, da načrtovanje mestnega prometa, zlasti sistemov za dostavo tovora, zahteva posebno pozornost lokalnih oblasti; in sicer tako, da izboljšajo ekološko in ekonomsko učinkovitost organizacije distribucije blaga v mestih. V ta namen je treba izboljšati ekološke lastnosti vozil in povečati količnik obremenitve, da bo mogoče ob enaki količini dostavljenega blaga omejiti število prevozov; |
| --- | --- |

20.

meni, da načrtovanje mestnega prometa, zlasti sistemov za dostavo tovora, zahteva posebno pozornost lokalnih oblasti; in sicer tako, da izboljšajo ekološko in ekonomsko učinkovitost organizacije distribucije blaga v mestih. V ta namen je treba izboljšati ekološke lastnosti vozil in povečati količnik obremenitve, da bo mogoče ob enaki količini dostavljenega blaga omejiti število prevozov;

| 21. | meni, da lahko imajo lokalne in regionalne oblasti z razvijanjem pristanišč na celinskih vodah in izboljševanjem dostopa do njih, vključno z zagotovitvijo večmodalne infrastrukture, pomembno vlogo pri uresničevanju politike trajnostnega tovornega prometa; |
| --- | --- |

21.

meni, da lahko imajo lokalne in regionalne oblasti z razvijanjem pristanišč na celinskih vodah in izboljševanjem dostopa do njih, vključno z zagotovitvijo večmodalne infrastrukture, pomembno vlogo pri uresničevanju politike trajnostnega tovornega prometa;

| 22. | meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti spodbujajo prevoz po celinskih plovnih poteh s politiko prostorskega načrtovanja, npr. z izbiro zemljišč za industrijske cone. Zato morajo biti zemljišča za podjetja, povezana z vodo, celinske plovne poti in pristanišča na celinskih vodah deležni posebne pozornosti strukturnih skladov. |
| --- | --- |

22.

meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti spodbujajo prevoz po celinskih plovnih poteh s politiko prostorskega načrtovanja, npr. z izbiro zemljišč za industrijske cone. Zato morajo biti zemljišča za podjetja, povezana z vodo, celinske plovne poti in pristanišča na celinskih vodah deležni posebne pozornosti strukturnih skladov.

Sklepi in priporočila

ODBOR REGIJ

| 23. | opozarja na dejstvo, da imajo lokalne in regionalne oblasti vse pomembnejšo vlogo pri pripravi logističnih strategij za učinkovito in ustrezno načrtovanje, infrastrukturo in usklajevanje; |
| --- | --- |

23.

opozarja na dejstvo, da imajo lokalne in regionalne oblasti vse pomembnejšo vlogo pri pripravi logističnih strategij za učinkovito in ustrezno načrtovanje, infrastrukturo in usklajevanje;

| 24. | opozarja, da velik del tovornega prometa obremenjuje srednjeevropska prometna omrežja tudi takrat, ko se namembni kraj prevoza ne nahaja v Srednji Evropi. Glede na težave z zmogljivostjo srednjeevropskih prometnih omrežij je zato zelo pomembno, da EU podpira gradnjo povezav in koridorjev, ki teh omrežij ne obremenjujejo oz. jih pomagajo razbremeniti. Vzhodno-zahodni prometni koridorji v Severni Evropi so primer takšnih povezav, ki hkrati prispevajo k razvoju teh regij. Prihodnja strategija za območje Baltika, ki je trenutno v pripravi, bo med drugim poudarila pomen učinkovitih prometnih omrežij in večmodalnih rešitev za oblikovanje trajnostne in konkurenčne regije. Izredno pomembno je, da EU še naprej zagotavlja sredstva za takšne ukrepe, npr. prek strukturnih skladov ali sektorskih programov; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da velik del tovornega prometa obremenjuje srednjeevropska prometna omrežja tudi takrat, ko se namembni kraj prevoza ne nahaja v Srednji Evropi. Glede na težave z zmogljivostjo srednjeevropskih prometnih omrežij je zato zelo pomembno, da EU podpira gradnjo povezav in koridorjev, ki teh omrežij ne obremenjujejo oz. jih pomagajo razbremeniti. Vzhodno-zahodni prometni koridorji v Severni Evropi so primer takšnih povezav, ki hkrati prispevajo k razvoju teh regij. Prihodnja strategija za območje Baltika, ki je trenutno v pripravi, bo med drugim poudarila pomen učinkovitih prometnih omrežij in večmodalnih rešitev za oblikovanje trajnostne in konkurenčne regije. Izredno pomembno je, da EU še naprej zagotavlja sredstva za takšne ukrepe, npr. prek strukturnih skladov ali sektorskih programov;

| 25. | opozarja, da je ladijski tovorni promet za regije, ki proizvajajo surovine, velikega pomena. Predelovalna industrija je odvisna od zanesljive oskrbe s surovinami prek celega leta. Da bi ladijski promet lahko potekal tudi pozimi, bi morala biti uporaba ledolomilcev prednostna naloga in vključena v vseevropska prometna omrežja; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je ladijski tovorni promet za regije, ki proizvajajo surovine, velikega pomena. Predelovalna industrija je odvisna od zanesljive oskrbe s surovinami prek celega leta. Da bi ladijski promet lahko potekal tudi pozimi, bi morala biti uporaba ledolomilcev prednostna naloga in vključena v vseevropska prometna omrežja;

| 26. | meni, da bi si morala EU pri načrtovanju infrastrukture v Evropski uniji in med EU ter sosednjimi državami in regijami prizadevati za celostni pristop. Paket o tovornem prometu EU bi bilo treba torej oblikovati tako, da bi bil v skladu z drugimi prometnimi in infrastrukturnimi načrti, ki jih je Evropska unija že pripravila in sprejela, kot so na primer vseevropska prometna omrežja in zemljevid čezmejnih prometnih koridorjev; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi si morala EU pri načrtovanju infrastrukture v Evropski uniji in med EU ter sosednjimi državami in regijami prizadevati za celostni pristop. Paket o tovornem prometu EU bi bilo treba torej oblikovati tako, da bi bil v skladu z drugimi prometnimi in infrastrukturnimi načrti, ki jih je Evropska unija že pripravila in sprejela, kot so na primer vseevropska prometna omrežja in zemljevid čezmejnih prometnih koridorjev;

| 27. | opozarja, da so v preteklih letih številne regije razvile tovrstne strategije za predvidevanje količin prometa v krajših obdobjih ter sprejele ustrezne sklepe. To zahteva vse intenzivnejše čezmejno in transnacionalno sodelovanje pri evropskih logističnih projektih. Primer za tak razvoj je srednje- in vzhodnoevropska pobuda za logistiko kemikalij, ki jo je uvedla mreža evropskih regij proizvajalk kemikalij (European Chemical Regions Network), da bi z usklajeno strategijo izboljšala dolgoročne splošne pogoje za središča kemične industrije v Srednji in Vzhodni Evropi. Drug primer je načrt o gradnji železniškega koridorja (EU4SeaRail), ki bi povezoval Baltik, Severno, Sredozemsko in Črno morje. Pomembna primera prometnih koridorjev v Severni Evropi sta tudi Botnijski koridor in Severna os. Regije imajo pomembno vlogo tudi pri razvoju logističnih prostorov za izboljšanje dopolnjevanja in intermodalnosti med vrstami prevoza, še posebej v tovornem prometu, da se doseže čim bolj optimalna uporaba posameznih vrst prevoza. Primer za to je logistična platforma PLAZA v španski regiji Aragoniji in njena povezanost z drugimi platformami, kot je Eurocentre v Toulousu, ali različnimi pristanišči na Iberskem polotoku; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da so v preteklih letih številne regije razvile tovrstne strategije za predvidevanje količin prometa v krajših obdobjih ter sprejele ustrezne sklepe. To zahteva vse intenzivnejše čezmejno in transnacionalno sodelovanje pri evropskih logističnih projektih. Primer za tak razvoj je srednje- in vzhodnoevropska pobuda za logistiko kemikalij, ki jo je uvedla mreža evropskih regij proizvajalk kemikalij (European Chemical Regions Network), da bi z usklajeno strategijo izboljšala dolgoročne splošne pogoje za središča kemične industrije v Srednji in Vzhodni Evropi. Drug primer je načrt o gradnji železniškega koridorja (EU4SeaRail), ki bi povezoval Baltik, Severno, Sredozemsko in Črno morje. Pomembna primera prometnih koridorjev v Severni Evropi sta tudi Botnijski koridor in Severna os. Regije imajo pomembno vlogo tudi pri razvoju logističnih prostorov za izboljšanje dopolnjevanja in intermodalnosti med vrstami prevoza, še posebej v tovornem prometu, da se doseže čim bolj optimalna uporaba posameznih vrst prevoza. Primer za to je logistična platforma PLAZA v španski regiji Aragoniji in njena povezanost z drugimi platformami, kot je Eurocentre v Toulousu, ali različnimi pristanišči na Iberskem polotoku;

| 28. | meni, da bi lahko učinkovit prevoz v Evropi bistveno prispeval h gospodarski rasti. Zato poziva Komisijo, da pri pripravi prihodnjega pregleda direktiv TEN v letih 2009 in 2010 upošteva ta opažanja, pri tem pa še posebej spodbuja izvedbo projektov, ki so bili v okviru teh omrežij že odobreni in določeni za prednostne, zlasti na odsekih, na katerih je učinkovit tovorni prevoz otežen, npr. odsekih, ki prečkajo meje in gorska območja. |
| --- | --- |

28.

meni, da bi lahko učinkovit prevoz v Evropi bistveno prispeval h gospodarski rasti. Zato poziva Komisijo, da pri pripravi prihodnjega pregleda direktiv TEN v letih 2009 in 2010 upošteva ta opažanja, pri tem pa še posebej spodbuja izvedbo projektov, ki so bili v okviru teh omrežij že odobreni in določeni za prednostne, zlasti na odsekih, na katerih je učinkovit tovorni prevoz otežen, npr. odsekih, ki prečkajo meje in gorska območja.

Treba je tudi poudariti, da Odbor regij:

| 29. | pozdravlja dosedanja prizadevanja za omogočanje napredka na tem področju, zlasti pa prizadevanja finskega in nemškega predsedstva; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dosedanja prizadevanja za omogočanje napredka na tem področju, zlasti pa prizadevanja finskega in nemškega predsedstva;

| 30. | v celoti podpira analizo in ukrepe, ki jih predlagajo sporočila iz tega paketa o tovornem prometu; |
| --- | --- |

30.

v celoti podpira analizo in ukrepe, ki jih predlagajo sporočila iz tega paketa o tovornem prometu;

| 31. | kljub temu priporoča upoštevanje potrebe po dobrih povezavah z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor je navedeno zgoraj; |
| --- | --- |

31.

kljub temu priporoča upoštevanje potrebe po dobrih povezavah z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor je navedeno zgoraj;

| 32. | razume, da nobena nova učinkovita politika tovornega prometa ne more shajati brez tesnega sodelovanja vseh ustreznih lokalnih in regionalnih oblasti; zato nujno poziva k vzpostavitvi trdnih vezi in si bo po najboljših močeh prizadeval, da bo k temu prispeval; |
| --- | --- |

32.

razume, da nobena nova učinkovita politika tovornega prometa ne more shajati brez tesnega sodelovanja vseh ustreznih lokalnih in regionalnih oblasti; zato nujno poziva k vzpostavitvi trdnih vezi in si bo po najboljših močeh prizadeval, da bo k temu prispeval;

| 33. | priporoča, da si je treba dodatno prizadevati za seznanjanje političnih oblasti s to problematiko, pri tem pa upoštevati velik pomen tega sektorja za BDP ter njegov posredni in neposredni vpliv na gospodarstvo in družbo na splošno; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da si je treba dodatno prizadevati za seznanjanje političnih oblasti s to problematiko, pri tem pa upoštevati velik pomen tega sektorja za BDP ter njegov posredni in neposredni vpliv na gospodarstvo in družbo na splošno;

| 34. | meni, da pregled Direktive 96/53 ni ustrezen. Treba bi bilo ohraniti ustrezen pristop k okolju prijaznejšim rešitvam, torej povečati število vlakov, ne pa nujno tovornjakov; |
| --- | --- |

34.

meni, da pregled Direktive 96/53 ni ustrezen. Treba bi bilo ohraniti ustrezen pristop k okolju prijaznejšim rešitvam, torej povečati število vlakov, ne pa nujno tovornjakov;

| 35. | opozarja, da so gosto naseljena mestna območja namembni kraji precejšnjega deleža tovornega prometa. Zato je načrtovanje distribucije tovora mest in regij zelo pomembno za energetsko varčne in okolju prijazne tokove tovornega prometa. Pri tem so izredno pomembne lokacije prekladališč glede na celotno omrežje tovornega prometa, zato morajo biti lokalna in regionalna raven ter celotna politika EU za logistiko tovornega prometa dobro povezane med seboj. Odbor meni, da bi morala biti politika tovornega prometa usklajena z akcijskim načrtom za mestni promet; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da so gosto naseljena mestna območja namembni kraji precejšnjega deleža tovornega prometa. Zato je načrtovanje distribucije tovora mest in regij zelo pomembno za energetsko varčne in okolju prijazne tokove tovornega prometa. Pri tem so izredno pomembne lokacije prekladališč glede na celotno omrežje tovornega prometa, zato morajo biti lokalna in regionalna raven ter celotna politika EU za logistiko tovornega prometa dobro povezane med seboj. Odbor meni, da bi morala biti politika tovornega prometa usklajena z akcijskim načrtom za mestni promet;

| 36. | glede na stroške energije meni, da so inovacije na področju biogoriv izredno pomembne, vendar morajo biti v skladu s pomembnim svetovnim kmetijskim ravnovesjem, zato poziva Evropsko komisijo, da pospeši študije na tem področju; |
| --- | --- |

36.

glede na stroške energije meni, da so inovacije na področju biogoriv izredno pomembne, vendar morajo biti v skladu s pomembnim svetovnim kmetijskim ravnovesjem, zato poziva Evropsko komisijo, da pospeši študije na tem področju;

| 37. | se zavzema za liberalizacijo celotnega železniškega prevoza v skladu s koordinacijskimi pravili, ki so v javnem interesu; |
| --- | --- |

37.

se zavzema za liberalizacijo celotnega železniškega prevoza v skladu s koordinacijskimi pravili, ki so v javnem interesu;

| 38. | je naklonjen čim večjemu napredku železniških prog, namenjenih tovornemu prometu; |
| --- | --- |

38.

je naklonjen čim večjemu napredku železniških prog, namenjenih tovornemu prometu;

| 39. | meni, da je treba ob udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti prometna omrežja vse bolj vključevati v logistično politiko, pri tem pa razvijati koncept suhih pristanišč in upoštevati neizogibna okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba ob udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti prometna omrežja vse bolj vključevati v logistično politiko, pri tem pa razvijati koncept suhih pristanišč in upoštevati neizogibna okoljska vprašanja;

| 40. | meni, da so potrebne boljše povezave med rešitvami za železniški in pomorski promet, ki na nekaterih področjih še vedno niso dovolj učinkovite. Podpira razvoj logističnih pobud lokalnih in regionalnih oblasti v zaledju v obliki logističnih platform in suhih pristanišč, saj so pomembni instrumenti za izboljšanje splošnega sistema distribucije tovora ter spodbujanje razvoja in kohezije v zaledju; |
| --- | --- |

40.

meni, da so potrebne boljše povezave med rešitvami za železniški in pomorski promet, ki na nekaterih področjih še vedno niso dovolj učinkovite. Podpira razvoj logističnih pobud lokalnih in regionalnih oblasti v zaledju v obliki logističnih platform in suhih pristanišč, saj so pomembni instrumenti za izboljšanje splošnega sistema distribucije tovora ter spodbujanje razvoja in kohezije v zaledju;

| 41. | opozarja na potrebo po uskladitvi tehnoloških sredstev in standardov v prihodnosti, da bo železniški prevoz lahko hitro premagal ovire, ki jih trenutno predstavljajo različni sistemi oskrbe z energijo in različne razdalje med tračnicama; |
| --- | --- |

41.

opozarja na potrebo po uskladitvi tehnoloških sredstev in standardov v prihodnosti, da bo železniški prevoz lahko hitro premagal ovire, ki jih trenutno predstavljajo različni sistemi oskrbe z energijo in različne razdalje med tračnicama;

| 42. | je prepričan, da bodo Kjotski protokol in njegove posledice izrazito vplivale na logistiko blaga; |
| --- | --- |

42.

je prepričan, da bodo Kjotski protokol in njegove posledice izrazito vplivale na logistiko blaga;

| 43. | meni, da bi bila idealna rešitev, če bi v prihodnosti po vsej Evropi vozili vlaki visoke hitrosti, katerih proge bi segale od Lizbone čez vso Sredozemlje, do Baltika in novih mej s tretjimi državami; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi bila idealna rešitev, če bi v prihodnosti po vsej Evropi vozili vlaki visoke hitrosti, katerih proge bi segale od Lizbone čez vso Sredozemlje, do Baltika in novih mej s tretjimi državami;

| 44. | predlaga, da se opravijo natančnejše študije za določitev in izvedbo ukrepov za odpravo ozkih grl v obstoječi infrastrukturi in predpisih. Priporoča, da je za hitrejše preučevanje teh problemov in iskanje rešitev na lokalni in regionalni ravni treba vzpostaviti mreže za izmenjavo informacij in dobrih praks med intermodalnimi in logističnimi centri; |
| --- | --- |

44.

predlaga, da se opravijo natančnejše študije za določitev in izvedbo ukrepov za odpravo ozkih grl v obstoječi infrastrukturi in predpisih. Priporoča, da je za hitrejše preučevanje teh problemov in iskanje rešitev na lokalni in regionalni ravni treba vzpostaviti mreže za izmenjavo informacij in dobrih praks med intermodalnimi in logističnimi centri;

| 45. | meni, da je treba pripraviti dolgoročne strategije in akcijske načrte za razširitev evropskih koridorjev; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba pripraviti dolgoročne strategije in akcijske načrte za razširitev evropskih koridorjev;

| 46. | podpira ukrepe za zagotovitev nevtralnih konkurenčnih pogojev med državami članicami; |
| --- | --- |

46.

podpira ukrepe za zagotovitev nevtralnih konkurenčnih pogojev med državami članicami;

| 47. | zagovarja uskladitev in poenostavitev pravil in predpisov, zlasti standardov za teže in mere, varnostnih predpisov glede zagotavljanja tovora in odgovornosti udeležencev, enakosti pred zakonom ne glede na državo sedeža prevoznika, skupnega jezika za nadzor prometa ter uvoza iz tretjih držav; |
| --- | --- |

47.

zagovarja uskladitev in poenostavitev pravil in predpisov, zlasti standardov za teže in mere, varnostnih predpisov glede zagotavljanja tovora in odgovornosti udeležencev, enakosti pred zakonom ne glede na državo sedeža prevoznika, skupnega jezika za nadzor prometa ter uvoza iz tretjih držav;

| 48. | meni, da je treba upravne ovire premagati s povečanjem elektronskega pošiljanja dokumentov, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba upravne ovire premagati s povečanjem elektronskega pošiljanja dokumentov, kjer je to mogoče;

| 49. | priporoča večjo učinkovitost prometa na področju razvoja in uporabe zmogljivosti vseh načinov prevoza ter razvoj in spodbujanje intermodalnosti; |
| --- | --- |

49.

priporoča večjo učinkovitost prometa na področju razvoja in uporabe zmogljivosti vseh načinov prevoza ter razvoj in spodbujanje intermodalnosti;

| 50. | priporoča večjo učinkovitost prevoznih sistemov ter v ta namen izboljšanje logistične politike za pristanišča in terminale; |
| --- | --- |

50.

priporoča večjo učinkovitost prevoznih sistemov ter v ta namen izboljšanje logistične politike za pristanišča in terminale;

| 51. | meni, da bi morale biti informacije o lokalnih razmerah in značilnostih pristanišč na voljo na internetu. |
| --- | --- |

51.

meni, da bi morale biti informacije o lokalnih razmerah in značilnostih pristanišč na voljo na internetu.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/12

---

Mnenje Odbora regij – Spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov

(2008/C 325/03)

ODBOR REGIJ

| — | želi zagotoviti, da bi bili ukrepi podpore dostopni za proizvajalce obnovljivih virov v vseh velikostnih razredih, vključno za majhne naprave, in zato v skladu s tem meni, da mora podporo za obnovljive vire energije spremljati odpravljanje subvencij za proizvodnjo in uporabo fosilnih goriv (z izjemo morebitnega spodbujanja kombiniranih toplarn in elektrarn za javno oskrbo z daljinskim ogrevanjem) ter za proizvodnjo in uporabo jedrske energije; izjeme bi morali dovoljevati tudi za primere, v katerih se uporablja zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se zmanjša količina ogljikovega dioksida, ki se sprošča ob uporabi fosilnih goriv; |
| --- | --- |

—

želi zagotoviti, da bi bili ukrepi podpore dostopni za proizvajalce obnovljivih virov v vseh velikostnih razredih, vključno za majhne naprave, in zato v skladu s tem meni, da mora podporo za obnovljive vire energije spremljati odpravljanje subvencij za proizvodnjo in uporabo fosilnih goriv (z izjemo morebitnega spodbujanja kombiniranih toplarn in elektrarn za javno oskrbo z daljinskim ogrevanjem) ter za proizvodnjo in uporabo jedrske energije; izjeme bi morali dovoljevati tudi za primere, v katerih se uporablja zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se zmanjša količina ogljikovega dioksida, ki se sprošča ob uporabi fosilnih goriv;

| — | na splošno priporoča prizadevanje za največjo možno uskladitev glavnih evropskih zakonodajnih aktov na tem področju, tj. direktive o energetski učinkovitosti zgradb, direktive o energetski učinkovitosti energetskih storitev, tretjega svežnja liberalizacije trga energije ter raznih elementov svežnja „energija-podnebje“, zlasti direktive o energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

na splošno priporoča prizadevanje za največjo možno uskladitev glavnih evropskih zakonodajnih aktov na tem področju, tj. direktive o energetski učinkovitosti zgradb, direktive o energetski učinkovitosti energetskih storitev, tretjega svežnja liberalizacije trga energije ter raznih elementov svežnja „energija-podnebje“, zlasti direktive o energiji iz obnovljivih virov;

| — | poziva Komisijo, naj se člen 4 spremeni tako, da se lokalne in regionalne oblasti obvezno vključijo v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov, in da ta vidik ustrezno upošteva pri oceni nacionalnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj se člen 4 spremeni tako, da se lokalne in regionalne oblasti obvezno vključijo v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov, in da ta vidik ustrezno upošteva pri oceni nacionalnih akcijskih načrtov;

| — | opozarja, da bo večja uporaba biogoriv v prometu imela pričakovane pozitivne učinke samo, če se biogoriva proizvajajo iz virov, katerih pridobivanje ne bo imelo vpliva na naravno okoljsko ravnovesje, oskrbo z živili, gospodarsko ravnovesje na trgu ali socialno ravnovesje v družbi. |
| --- | --- |

—

opozarja, da bo večja uporaba biogoriv v prometu imela pričakovane pozitivne učinke samo, če se biogoriva proizvajajo iz virov, katerih pridobivanje ne bo imelo vpliva na naravno okoljsko ravnovesje, oskrbo z živili, gospodarsko ravnovesje na trgu ali socialno ravnovesje v družbi.

| Poročevalka | : | Paula BAKER (UK/ALDE), članica mestnega sveta Basingstokea in Deanea |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Paula BAKER (UK/ALDE), članica mestnega sveta Basingstokea in Deanea

Referenčni dokument

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

COM(2008) 19 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošno

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ker meni, da je z uporabo obnovljivih energetskih virov mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati varnost oskrbe z energijo, spodbuditi tehnološki razvoj, izboljšati možnosti zaposlovanja in prispevati k regionalnemu razvoju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ker meni, da je z uporabo obnovljivih energetskih virov mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati varnost oskrbe z energijo, spodbuditi tehnološki razvoj, izboljšati možnosti zaposlovanja in prispevati k regionalnemu razvoju;

| 2. | poudarja, da bi za dosego ciljev direktive imela ključno vlogo vzpostavitev strateškega zavezništva regionalnih in lokalnih oblasti pri razširjanju energije iz obnovljivih virov „od spodaj navzgor“; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi za dosego ciljev direktive imela ključno vlogo vzpostavitev strateškega zavezništva regionalnih in lokalnih oblasti pri razširjanju energije iz obnovljivih virov „od spodaj navzgor“;

| 3. | poziva k vzpostavitvi zakonodajnega okvira, ki bi ponujal dolgoročno stabilnost za naložbene odločitve, da bi lahko bili inovativni projekti za uporabo energije iz obnovljivih virov – s pomočjo številnih tehnologij, ki so danes na voljo – konkurenčni konvencionalnim tehnologijam; |
| --- | --- |

3.

poziva k vzpostavitvi zakonodajnega okvira, ki bi ponujal dolgoročno stabilnost za naložbene odločitve, da bi lahko bili inovativni projekti za uporabo energije iz obnovljivih virov – s pomočjo številnih tehnologij, ki so danes na voljo – konkurenčni konvencionalnim tehnologijam;

| 4. | pozdravlja sprejetje obvezujočih ciljev na področju energije iz obnovljivih virov, vendar poudarja, da bi za zagotovitev hitrega izvajanja in dosego končnih rezultatov morali biti obvezujoči tudi vmesni cilji, opredeljeni v točki B priloge 1 predloga direktive. Poziva, naj bodo lokalne in regionalne oblasti pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov vključene v razprave z državami članicami, da se zagotovi primeren nadzor vmesnih ciljev ter opredelitev operativnih instrumentov, ki jih je treba sprejeti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sprejetje obvezujočih ciljev na področju energije iz obnovljivih virov, vendar poudarja, da bi za zagotovitev hitrega izvajanja in dosego končnih rezultatov morali biti obvezujoči tudi vmesni cilji, opredeljeni v točki B priloge 1 predloga direktive. Poziva, naj bodo lokalne in regionalne oblasti pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov vključene v razprave z državami članicami, da se zagotovi primeren nadzor vmesnih ciljev ter opredelitev operativnih instrumentov, ki jih je treba sprejeti na lokalni ravni;

| 5. | izrecno podpira predlog Komisije, da države članice razvijejo električno omrežno infrastrukturo za zagotovitev prenosa in distribucije energije iz obnovljivih virov in da za elektriko iz obnovljivih virov energije predvidijo prednostni dostop do omrežja, vendar poudarja, da mora biti cena dostopa poštena in konkurenčna, pa naj je to doseženo s pomočjo tarif za dovajanje toka (Feed-In-Tariff) ali kako drugače; |
| --- | --- |

5.

izrecno podpira predlog Komisije, da države članice razvijejo električno omrežno infrastrukturo za zagotovitev prenosa in distribucije energije iz obnovljivih virov in da za elektriko iz obnovljivih virov energije predvidijo prednostni dostop do omrežja, vendar poudarja, da mora biti cena dostopa poštena in konkurenčna, pa naj je to doseženo s pomočjo tarif za dovajanje toka (Feed-In-Tariff) ali kako drugače;

| 6. | poudarja tudi pomen omrežne infrastrukture za plin in toploto, pridobljenih iz obnovljivih virov energije in iz odpadne toplote, in da je tem vrstam energije ravno tako treba zagotoviti dostop do njihovih ustreznih omrežnih infrastruktur po primernih pogojih; |
| --- | --- |

6.

poudarja tudi pomen omrežne infrastrukture za plin in toploto, pridobljenih iz obnovljivih virov energije in iz odpadne toplote, in da je tem vrstam energije ravno tako treba zagotoviti dostop do njihovih ustreznih omrežnih infrastruktur po primernih pogojih;

| 7. | meni, da bi morali upravljavci omrežja izvesti ustrezne prilagoditve, da bi zagotovili dostop do obnovljivih virov energije, in prevzeti stroške, ki se tako ne prenesejo na porabnike energije; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morali upravljavci omrežja izvesti ustrezne prilagoditve, da bi zagotovili dostop do obnovljivih virov energije, in prevzeti stroške, ki se tako ne prenesejo na porabnike energije;

| 8. | podpira Evropsko komisijo pri njenih pozivih nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem, naj izvajajo politike za spodbujanje uporabe nizkoenergijskih in pasivnih zgradb. Čeprav je treba te politike obravnavati ločeno, so potrebne, izredno pomembne in primerne za dosego ciljev direktive o energiji iz obnovljivih virov. Priporoča, da se določbe o tem, ki so zajete v direktivi o energiji iz obnovljivih virov, dosledno upoštevajo pri naslednji prilagoditvi direktive o energetski učinkovitosti zgradb. Na splošno priporoča prizadevanje za največjo možno uskladitev glavnih evropskih zakonodajnih aktov na tem področju, tj. direktive o energetski učinkovitosti zgradb, direktive o energetski učinkovitosti energetskih storitev, tretjega svežnja liberalizacije trga energije ter raznih elementov svežnja „energija-podnebje“, med njimi zlasti direktive o energiji iz obnovljivih virov. Prav za doseganje zavezujočih nacionalnih ciljev je treba največjo pozornost nameniti prenosu direktive o energiji iz obnovljivih virov v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

8.

podpira Evropsko komisijo pri njenih pozivih nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem, naj izvajajo politike za spodbujanje uporabe nizkoenergijskih in pasivnih zgradb. Čeprav je treba te politike obravnavati ločeno, so potrebne, izredno pomembne in primerne za dosego ciljev direktive o energiji iz obnovljivih virov. Priporoča, da se določbe o tem, ki so zajete v direktivi o energiji iz obnovljivih virov, dosledno upoštevajo pri naslednji prilagoditvi direktive o energetski učinkovitosti zgradb. Na splošno priporoča prizadevanje za največjo možno uskladitev glavnih evropskih zakonodajnih aktov na tem področju, tj. direktive o energetski učinkovitosti zgradb, direktive o energetski učinkovitosti energetskih storitev, tretjega svežnja liberalizacije trga energije ter raznih elementov svežnja „energija-podnebje“, med njimi zlasti direktive o energiji iz obnovljivih virov. Prav za doseganje zavezujočih nacionalnih ciljev je treba največjo pozornost nameniti prenosu direktive o energiji iz obnovljivih virov v nacionalno zakonodajo.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 9. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti izkušnje in strokovno znanje, zato lahko vplivajo na energetsko infrastrukturo in politiko na svojih območjih. Mnoge evropske regije že kažejo politično zavezanost spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov na svojih območjih; določile so konkretne cilje na tem področju in jih dejavno uresničujejo. Že zdaj s svojimi dejavnostmi na področju prostorskega načrtovanja in regionalnega razvoja vplivajo na energetsko infrastrukturo in politiko; vplivajo lahko tudi na ravnanje državljana kot posameznika in v številnih primerih so spodbujale inovativne načine uporabe obnovljivih virov energije (sončne in geotermalne energije, biomase, vode in vetra) pri stavbah in v prometu, pa tudi na drugih področjih; |
| --- | --- |

9.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti izkušnje in strokovno znanje, zato lahko vplivajo na energetsko infrastrukturo in politiko na svojih območjih. Mnoge evropske regije že kažejo politično zavezanost spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov na svojih območjih; določile so konkretne cilje na tem področju in jih dejavno uresničujejo. Že zdaj s svojimi dejavnostmi na področju prostorskega načrtovanja in regionalnega razvoja vplivajo na energetsko infrastrukturo in politiko; vplivajo lahko tudi na ravnanje državljana kot posameznika in v številnih primerih so spodbujale inovativne načine uporabe obnovljivih virov energije (sončne in geotermalne energije, biomase, vode in vetra) pri stavbah in v prometu, pa tudi na drugih področjih;

| 10. | ugotavlja, da je prehod z neobnovljivih k obnovljivim virom energije povezan s povečanjem pridobivanja energije v sorazmerno majhnih lokalnih sklopih, kar bo tudi zmanjšalo izgube, ki nastajajo s prenosom energije na večje razdalje, in vplivalo na dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je prehod z neobnovljivih k obnovljivim virom energije povezan s povečanjem pridobivanja energije v sorazmerno majhnih lokalnih sklopih, kar bo tudi zmanjšalo izgube, ki nastajajo s prenosom energije na večje razdalje, in vplivalo na dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti;

| 11. | ugotavlja, da dejavnosti regionalnih in lokalnih oblasti, s katerimi lahko te pripomorejo k uresničitvi ciljev direktive, vključujejo:






  — | prostorsko načrtovanje (z jasnimi načrtovalskimi in razvojnimi specifikacijami, ki so regulatorji in hkrati tudi katalizatorji); |
| --- | --- | --- |

11.

ugotavlja, da dejavnosti regionalnih in lokalnih oblasti, s katerimi lahko te pripomorejo k uresničitvi ciljev direktive, vključujejo:

—

prostorsko načrtovanje (z jasnimi načrtovalskimi in razvojnimi specifikacijami, ki so regulatorji in hkrati tudi katalizatorji);

| — | lastništvo in upravljanje javnih zemljišč in lastnine (vključno z ulično razsvetljavo, stanovanjskimi objekti, prometom, javnimi poslopji in uradi ter voznim parkom); |
| --- | --- |

—

lastništvo in upravljanje javnih zemljišč in lastnine (vključno z ulično razsvetljavo, stanovanjskimi objekti, prometom, javnimi poslopji in uradi ter voznim parkom);

| — | zagotavljanje trajnostnih prometnih storitev in opredelitev alternativnih načinov prevoza (kot so kolesa ali najem električnih vozil); |
| --- | --- |

—

zagotavljanje trajnostnih prometnih storitev in opredelitev alternativnih načinov prevoza (kot so kolesa ali najem električnih vozil);

| — | zagotavljanje omrežij ogrevanja in hlajenja zasebnih stanovanj ali velikih javnih zgradb (bazeni, šole, stavbe občinske ali regionalne uprave itd.); |
| --- | --- |

—

zagotavljanje omrežij ogrevanja in hlajenja zasebnih stanovanj ali velikih javnih zgradb (bazeni, šole, stavbe občinske ali regionalne uprave itd.);

| — | regionalni razvoj; |
| --- | --- |

—

regionalni razvoj;

| — | ukrepe za pomoč podjetjem na področju obnovljivih virov energije, vključno s subvencijami in dostopom do financiranja; |
| --- | --- |

—

ukrepe za pomoč podjetjem na področju obnovljivih virov energije, vključno s subvencijami in dostopom do financiranja;

| — | subvencije in lajšanje dostopa do financiranja, da bo energija iz obnovljivih virov dostopna gospodinjstvom, javnim ustanovam in podjetjem; |
| --- | --- |

—

subvencije in lajšanje dostopa do financiranja, da bo energija iz obnovljivih virov dostopna gospodinjstvom, javnim ustanovam in podjetjem;

| — | komuniciranje z državljani; |
| --- | --- |

—

komuniciranje z državljani;

| — | zagotavljanje informacij in usposabljanja (za državljane, gradbena podjetja, podjetja za nameščanje opreme in vzdrževanje ter za MSP v okviru ukrepov podpore); |
| --- | --- |

—

zagotavljanje informacij in usposabljanja (za državljane, gradbena podjetja, podjetja za nameščanje opreme in vzdrževanje ter za MSP v okviru ukrepov podpore);

| — | spodbujanje raziskav, razvoja in tehnoloških inovacij na področju energije, zlasti v zvezi z varčevanjem z energijo, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje raziskav, razvoja in tehnoloških inovacij na področju energije, zlasti v zvezi z varčevanjem z energijo, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije;

| 12. | poziva Komisijo, naj se upre pritisku, zaradi katerega bi od držav članic zahtevala ustanovitev centraliziranih upravnih organov, ki bodo obravnavali vloge in zagotavljali pomoč za nove obrate za obnovljivo energijo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj se upre pritisku, zaradi katerega bi od držav članic zahtevala ustanovitev centraliziranih upravnih organov, ki bodo obravnavali vloge in zagotavljali pomoč za nove obrate za obnovljivo energijo;

| 13. | svari pred naknadno določitvijo standardov „presežne energije“ za javne stavbe; |
| --- | --- |

13.

svari pred naknadno določitvijo standardov „presežne energije“ za javne stavbe;

| 14. | v zvezi z izkušnjo z nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost (NANEU) poziva Komisijo, naj nameni vsa potrebna sredstva (vključno s človeškimi viri) in sprejme vse potrebne ukrepe (vključno s sodnimi postopki in finančnimi sankcijami) za zagotovitev, da bodo države članice v predpisanih rokih predložile kakovostne nacionalne akcijske načrte in s tem omogočile izpolnitev ciljev direktive; |
| --- | --- |

14.

v zvezi z izkušnjo z nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost (NANEU) poziva Komisijo, naj nameni vsa potrebna sredstva (vključno s človeškimi viri) in sprejme vse potrebne ukrepe (vključno s sodnimi postopki in finančnimi sankcijami) za zagotovitev, da bodo države članice v predpisanih rokih predložile kakovostne nacionalne akcijske načrte in s tem omogočile izpolnitev ciljev direktive;

| 15. | opozarja, da lokalne in regionalne oblasti upravljajo tudi velike proračune za javna naročila ter nabavo izdelkov in storitev, ki so porabniki energije; poudarja, da je treba v začetnih fazah prehoda k Evropi, v kateri bo vloga obnovljivih virov energije veliko močnejša, spodbujati pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri specifikacijah, inovacijah in pogajanjih z akterji iz sektorjev obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da lokalne in regionalne oblasti upravljajo tudi velike proračune za javna naročila ter nabavo izdelkov in storitev, ki so porabniki energije; poudarja, da je treba v začetnih fazah prehoda k Evropi, v kateri bo vloga obnovljivih virov energije veliko močnejša, spodbujati pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri specifikacijah, inovacijah in pogajanjih z akterji iz sektorjev obnovljivih virov energije;

| 16. | opozarja, da dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti za zmanjšanje celotnega povpraševanja po energiji, in sicer z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, pomembno prispevajo k doseganju ciljev direktive o obnovljivih virih energije. |
| --- | --- |

16.

opozarja, da dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti za zmanjšanje celotnega povpraševanja po energiji, in sicer z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, pomembno prispevajo k doseganju ciljev direktive o obnovljivih virih energije.

Nacionalni akcijski načrti

ODBOR REGIJ

| 17. | meni, da bodo številne ukrepe (glej npr. člen 12), ki bodo vključeni v nacionalne akcijske načrte, morale izvajati lokalne in regionalne oblasti. Te so že izvedle obsežne ukrepe, zato bi bilo treba njihove izkušnje v polni meri izkoristiti pri pripravi, izvajanju in spremljanju nacionalnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

17.

meni, da bodo številne ukrepe (glej npr. člen 12), ki bodo vključeni v nacionalne akcijske načrte, morale izvajati lokalne in regionalne oblasti. Te so že izvedle obsežne ukrepe, zato bi bilo treba njihove izkušnje v polni meri izkoristiti pri pripravi, izvajanju in spremljanju nacionalnih akcijskih načrtov;

| 18. | zato poziva Komisijo, naj spremeni člen 4 v tem smislu, da je treba lokalne in regionalne oblasti obvezno vključiti v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov (NANO) in ta dejavnik ustrezno upoštevati pri ocenjevanju NANO; |
| --- | --- |

18.

zato poziva Komisijo, naj spremeni člen 4 v tem smislu, da je treba lokalne in regionalne oblasti obvezno vključiti v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov (NANO) in ta dejavnik ustrezno upoštevati pri ocenjevanju NANO;

| 19. | opozarja na izkušnjo z nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost (NANEU) in poziva Komisijo, naj pravočasno objavi smernice za njihovo pripravo, vključno s tipskim načrtom. Sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti pri pripravi NANO se bo jasno izkazalo za enega glavnih delov procesa priprave NANO v vsakem modelu, v vodniku ali drugi obliki priporočila, ki ga bo Evropska komisija objavila v zvezi z NANO. |
| --- | --- |

19.

opozarja na izkušnjo z nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost (NANEU) in poziva Komisijo, naj pravočasno objavi smernice za njihovo pripravo, vključno s tipskim načrtom. Sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti pri pripravi NANO se bo jasno izkazalo za enega glavnih delov procesa priprave NANO v vsakem modelu, v vodniku ali drugi obliki priporočila, ki ga bo Evropska komisija objavila v zvezi z NANO.

Ukrepi podpore

ODBOR REGIJ

| 20. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje uporabe obstoječih ukrepov podpore za obnovljive vire energije, kot so npr. strukturni skladi, dostop do posojil Evropske investicijske banke, program Inteligentna energija za Evropo znotraj okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP), različni programi in pobude znotraj 7. okvirnega programa in programi Komisije, predstavljeni v njenem sporočilu o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo COM(2007) 723 konč.; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje uporabe obstoječih ukrepov podpore za obnovljive vire energije, kot so npr. strukturni skladi, dostop do posojil Evropske investicijske banke, program Inteligentna energija za Evropo znotraj okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP), različni programi in pobude znotraj 7. okvirnega programa in programi Komisije, predstavljeni v njenem sporočilu o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo COM(2007) 723 konč.;

| 21. | želi zagotoviti, da bi bili ukrepi podpore dostopni za proizvajalce obnovljivih virov v vseh velikostnih razredih, vključno za majhne naprave, in zato meni, da mora podporo za obnovljive vire energije spremljati odpravljanje subvencij za proizvodnjo in uporabo fosilnih goriv (z izjemo morebitnega spodbujanja kombiniranih toplarn in elektrarn za javno oskrbo z daljinskim ogrevanjem) ter za proizvodnjo in uporabo jedrske energije. Izjeme bi morali dovoljevati tudi za primere, v katerih se uporablja zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se zmanjša količina ogljikovega dioksida, ki se sprošča ob uporabi fosilnih goriv; |
| --- | --- |

21.

želi zagotoviti, da bi bili ukrepi podpore dostopni za proizvajalce obnovljivih virov v vseh velikostnih razredih, vključno za majhne naprave, in zato meni, da mora podporo za obnovljive vire energije spremljati odpravljanje subvencij za proizvodnjo in uporabo fosilnih goriv (z izjemo morebitnega spodbujanja kombiniranih toplarn in elektrarn za javno oskrbo z daljinskim ogrevanjem) ter za proizvodnjo in uporabo jedrske energije. Izjeme bi morali dovoljevati tudi za primere, v katerih se uporablja zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se zmanjša količina ogljikovega dioksida, ki se sprošča ob uporabi fosilnih goriv;

| 22. | želi, da bi Komisija priznala pomen čistih, obnovljivih morskih virov energije, kot so veter, valovi, plimovanje in morski tokovi, in da zagotovi zadostno podporo za raziskave in razvoj za njihovo izkoriščanje; opozarja, da so se nacionalni in regionalni programi podpore z rešitvami, prilagojenimi nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram, uspešno izkazali pri spodbujanju energij iz obnovljivih virov. Zato – čeprav bi bila zaželena še dodatna podpora evropske ravni – morajo ostati glavni instrumenti spodbujanja. Izogibati se je treba kakršnikoli standardizaciji določb in pogojev za programe podpore na evropski ravni. |
| --- | --- |

22.

želi, da bi Komisija priznala pomen čistih, obnovljivih morskih virov energije, kot so veter, valovi, plimovanje in morski tokovi, in da zagotovi zadostno podporo za raziskave in razvoj za njihovo izkoriščanje; opozarja, da so se nacionalni in regionalni programi podpore z rešitvami, prilagojenimi nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram, uspešno izkazali pri spodbujanju energij iz obnovljivih virov. Zato – čeprav bi bila zaželena še dodatna podpora evropske ravni – morajo ostati glavni instrumenti spodbujanja. Izogibati se je treba kakršnikoli standardizaciji določb in pogojev za programe podpore na evropski ravni.

Potrdila o izvoru

ODBOR REGIJ

| 23. | ugotavlja, da je predlog Komisije o uvedbi potrdil o izvoru za električni tok, ogrevanje in hlajenje, ki bi bila veljavna v vsej EU in bi potrjevala izvor iz obnovljivih virov energije, v skladu z mnenjem Odbora regij o omejevanju globalnih podnebnih sprememb
   (1), v katerem je Odbor pozval k uvedbi certifikacijskega sistema za zeleno energijo; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je predlog Komisije o uvedbi potrdil o izvoru za električni tok, ogrevanje in hlajenje, ki bi bila veljavna v vsej EU in bi potrjevala izvor iz obnovljivih virov energije, v skladu z mnenjem Odbora regij o omejevanju globalnih podnebnih sprememb
   (1), v katerem je Odbor pozval k uvedbi certifikacijskega sistema za zeleno energijo;

| 24. | meni, da je uporaba potrdil o izvoru tudi za trgovino in računovodstvo preveč zapletena in priporoča, naj Komisija to ponovno obravnava in razjasni, da bi zagotovila večjo pravno varnost sistema in večjo preglednost. Predlaga tudi, da Komisija ob tej priložnosti poskrbi, da sistem menjav in trženja potrdil o izvoru ne bo ogrozil izvajanja in učinkovitosti nacionalnih in regionalnih programov podpore, in da prouči možnost posebnega potrdila za prostovoljno trgovino; |
| --- | --- |

24.

meni, da je uporaba potrdil o izvoru tudi za trgovino in računovodstvo preveč zapletena in priporoča, naj Komisija to ponovno obravnava in razjasni, da bi zagotovila večjo pravno varnost sistema in večjo preglednost. Predlaga tudi, da Komisija ob tej priložnosti poskrbi, da sistem menjav in trženja potrdil o izvoru ne bo ogrozil izvajanja in učinkovitosti nacionalnih in regionalnih programov podpore, in da prouči možnost posebnega potrdila za prostovoljno trgovino;

| 25. | meni, da je treba upoštevati prispevek mikroproizvodnje, da bi ta element v celotnem energetskem svežnju vsake države članice ustrezno priznali in spodbujali. |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba upoštevati prispevek mikroproizvodnje, da bi ta element v celotnem energetskem svežnju vsake države članice ustrezno priznali in spodbujali.

Informacije in usposabljanje

ODBOR REGIJ

| 26. | ugotavlja, da se proizvodnja, distribucija in uporaba energije hitro spreminjajo in meni, da bodo te spremembe v prihodnjih letih še hitrejše, zato je treba zagotoviti obsežno razširjanje informacij in usposabljanje, da bodo proizvajalci, instalaterji in potrošniki ustrezno razumeli nove tehnologije ter da bodo tako spremembe lahko potekale učinkovito in pravično; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da se proizvodnja, distribucija in uporaba energije hitro spreminjajo in meni, da bodo te spremembe v prihodnjih letih še hitrejše, zato je treba zagotoviti obsežno razširjanje informacij in usposabljanje, da bodo proizvajalci, instalaterji in potrošniki ustrezno razumeli nove tehnologije ter da bodo tako spremembe lahko potekale učinkovito in pravično;

| 27. | podpira predlog Komisije, naj države članice zagotovijo primerne informacije, smernice in akreditacijske sisteme; |
| --- | --- |

27.

podpira predlog Komisije, naj države članice zagotovijo primerne informacije, smernice in akreditacijske sisteme;

| 28. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izobraževanju in usposabljanju; nanje se obrača vse več državljanov, ki želijo, da bi bile zdaj ponujene informacije boljše; lokalne in regionalne oblasti bodo tudi neposredno vključene v izvajanje smernic za nadzor načrtovanja in standardov za novogradnje, zato je po mnenju Odbora nujno potrebno, da so lokalne in regionalne oblasti povsem vključene v razvoj in izvajanje obveščanja, ozaveščanja, smernic ter sistemov izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izobraževanju in usposabljanju; nanje se obrača vse več državljanov, ki želijo, da bi bile zdaj ponujene informacije boljše; lokalne in regionalne oblasti bodo tudi neposredno vključene v izvajanje smernic za nadzor načrtovanja in standardov za novogradnje, zato je po mnenju Odbora nujno potrebno, da so lokalne in regionalne oblasti povsem vključene v razvoj in izvajanje obveščanja, ozaveščanja, smernic ter sistemov izobraževanja in usposabljanja.

Biogoriva

ODBOR REGIJ

| 29. | ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti spodbujale uporabo biogoriv, npr. z zbiranjem rabljenega jedilnega olja za proizvodnjo biodizla za občinska vozila, s proizvodnjo bioplina iz blata komunalnih čistilnih naprav in drugih bioloških odpadkov prav tako za občinska vozila in s proizvodnjo lesnih peletov (stiskancev) v gozdarskih obratih, ki jih upravljajo lokalne oblasti, in iz lesnih odpadkov, predvsem za kurjavo, a tudi v povezavi s sistemi za sočasno proizvodnjo toplote in elektrike. Podpreti bi bilo treba tudi prizadevanja različnih evropskih regij za vzpostavitev „omrežij biogoriv“. V teh omrežjih se usklajujeta proizvodnja in poraba biogoriv na regionalni ravni; s trajnostno proizvodnjo biogoriv, tj. ob upoštevanju vseh gospodarskih, okoljskih in socialnih vidikov, lahko ta omrežja prispevajo k razvoju regionalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti spodbujale uporabo biogoriv, npr. z zbiranjem rabljenega jedilnega olja za proizvodnjo biodizla za občinska vozila, s proizvodnjo bioplina iz blata komunalnih čistilnih naprav in drugih bioloških odpadkov prav tako za občinska vozila in s proizvodnjo lesnih peletov (stiskancev) v gozdarskih obratih, ki jih upravljajo lokalne oblasti, in iz lesnih odpadkov, predvsem za kurjavo, a tudi v povezavi s sistemi za sočasno proizvodnjo toplote in elektrike. Podpreti bi bilo treba tudi prizadevanja različnih evropskih regij za vzpostavitev „omrežij biogoriv“. V teh omrežjih se usklajujeta proizvodnja in poraba biogoriv na regionalni ravni; s trajnostno proizvodnjo biogoriv, tj. ob upoštevanju vseh gospodarskih, okoljskih in socialnih vidikov, lahko ta omrežja prispevajo k razvoju regionalnega gospodarstva;

| 30. | meni, da je cilj 10 % za uporabo energije iz obnovljivih virov v prometu najlažje doseči s povečanjem uporabe električnih vozil, ki jih poganja elektrika iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

30.

meni, da je cilj 10 % za uporabo energije iz obnovljivih virov v prometu najlažje doseči s povečanjem uporabe električnih vozil, ki jih poganja elektrika iz obnovljivih virov energije;

| 31. | opozarja, da imajo biogoriva, ki se proizvajajo iz odpadkov, stranskih proizvodov in ostankov, glede podnebnih sprememb dve prednosti: zmanjšujejo emisije prometa in odvzemajo snovi toku odpadkov, s čimer se doseže varčno ravnanje z biomaso, ki je omejen vir. Tako proizvedena biogoriva tudi ne konkurirajo proizvodnji živil; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da imajo biogoriva, ki se proizvajajo iz odpadkov, stranskih proizvodov in ostankov, glede podnebnih sprememb dve prednosti: zmanjšujejo emisije prometa in odvzemajo snovi toku odpadkov, s čimer se doseže varčno ravnanje z biomaso, ki je omejen vir. Tako proizvedena biogoriva tudi ne konkurirajo proizvodnji živil;

| 32. | opozarja, da bo večja uporaba biogoriv v prometu lahko imela pričakovane pozitivne učinke samo, če se biogoriva proizvajajo iz virov, katerih pridobivanje ne bo imelo vpliva na naravno okoljsko ravnovesje, oskrbo z živili, gospodarsko ravnovesje na trgu ali socialno ravnovesje v družbi; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da bo večja uporaba biogoriv v prometu lahko imela pričakovane pozitivne učinke samo, če se biogoriva proizvajajo iz virov, katerih pridobivanje ne bo imelo vpliva na naravno okoljsko ravnovesje, oskrbo z živili, gospodarsko ravnovesje na trgu ali socialno ravnovesje v družbi;

| 33. | meni, da se človekovemu zdravju škodljive emisije onesnaževal zraka, ki jih povzroča uporaba biogoriv v prometu, razlikujejo glede na vir. Biogoriva tako lahko prispevajo k izboljšanju ali poslabšanju kakovosti zraka, pri upravljanju katere imajo lokalne oblasti ključno vlogo; |
| --- | --- |

33.

meni, da se človekovemu zdravju škodljive emisije onesnaževal zraka, ki jih povzroča uporaba biogoriv v prometu, razlikujejo glede na vir. Biogoriva tako lahko prispevajo k izboljšanju ali poslabšanju kakovosti zraka, pri upravljanju katere imajo lokalne oblasti ključno vlogo;

| 34. | zato poziva, naj se izvede temeljita raziskava o emisijah izpušnih plinov različnih biogoriv in naj se poleg ocene trajnosti celovito upošteva tudi njihov vpliv na kakovost zraka; |
| --- | --- |

34.

zato poziva, naj se izvede temeljita raziskava o emisijah izpušnih plinov različnih biogoriv in naj se poleg ocene trajnosti celovito upošteva tudi njihov vpliv na kakovost zraka;

| 35. | priporoča, da se v nacionalnih akcijskih načrtih, v pripravo katerih bodo vključene lokalne in regionalne oblasti, posebej omenijo viri, uporabljeni za proizvodnjo biogoriv. Nacionalni akcijski načrti bi morali upoštevati posebne značilnosti naravnih virov ter kmetijski in gozdarski potencial vsake države članice; |
| --- | --- |

35.

priporoča, da se v nacionalnih akcijskih načrtih, v pripravo katerih bodo vključene lokalne in regionalne oblasti, posebej omenijo viri, uporabljeni za proizvodnjo biogoriv. Nacionalni akcijski načrti bi morali upoštevati posebne značilnosti naravnih virov ter kmetijski in gozdarski potencial vsake države članice;

| 36. | poziva, da bi morali podpirati biogoriva, ki ponujajo občutne in količinsko določljive prihranke pri emisijah toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

36.

poziva, da bi morali podpirati biogoriva, ki ponujajo občutne in količinsko določljive prihranke pri emisijah toplogrednih plinov;

| 37. | se seznanja, da je uporaba celulozne biomase (2) in alg – če je združljiva z drugimi pomorskimi dejavnostmi – povezana z manj učinki na živilsko gospodarstvo in manjšimi obremenitvami zemeljskih virov; proizvodni postopki so sicer še v razvojni fazi, vendar napovedujejo pri emisijah toplogrednih plinov prihranke do 90 % (3), poleg tega je mogoče z gnitjem odpadkov proizvajati gorivo iz bioplina in obenem zmanjšati emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

37.

se seznanja, da je uporaba celulozne biomase (2) in alg – če je združljiva z drugimi pomorskimi dejavnostmi – povezana z manj učinki na živilsko gospodarstvo in manjšimi obremenitvami zemeljskih virov; proizvodni postopki so sicer še v razvojni fazi, vendar napovedujejo pri emisijah toplogrednih plinov prihranke do 90 % (3), poleg tega je mogoče z gnitjem odpadkov proizvajati gorivo iz bioplina in obenem zmanjšati emisije toplogrednih plinov;

| 38. | poziva Evropsko komisijo, naj dodatno razvije merila okoljske trajnosti za biogoriva, opredeljena v členu 15 predloga direktive. Ta merila bi morala prinesti rešitev za naslednja vprašanja, ki so ključnega pomena za trajnost biogoriv na splošno:






  — | vprašanje proizvodnih dejavnikov (intenzivne prakse z uporabo gnojil in sintetičnih pesticidov); |
| --- | --- | --- |

38.

poziva Evropsko komisijo, naj dodatno razvije merila okoljske trajnosti za biogoriva, opredeljena v členu 15 predloga direktive. Ta merila bi morala prinesti rešitev za naslednja vprašanja, ki so ključnega pomena za trajnost biogoriv na splošno:

—

vprašanje proizvodnih dejavnikov (intenzivne prakse z uporabo gnojil in sintetičnih pesticidov);

| — | vprašanje varčevanja z vodo pri pridelavi kultur; |
| --- | --- |

—

vprašanje varčevanja z vodo pri pridelavi kultur;

| — | uporaba zemljišč, ki bi jih lahko izkoriščali za pridelavo živil. |
| --- | --- |

—

uporaba zemljišč, ki bi jih lahko izkoriščali za pridelavo živil.

Poleg tega poziva Komisijo, naj po zgledu zgoraj omenjenih regionalnih omrežij ustrezno upošteva potencial regionalnih verig proizvodnje/potrošnje;

| 39. | zahteva, da je treba trajnostne lastnosti biogoriv ocenjevati strogo ter v skladu s tehnološkimi spremembami in spremembami minimalnih prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

39.

zahteva, da je treba trajnostne lastnosti biogoriv ocenjevati strogo ter v skladu s tehnološkimi spremembami in spremembami minimalnih prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi tehnološkega razvoja;

| 40. | meni, da je treba trajnostna merila uporabljati tako za biogoriva, pridobljena v EU, kot za biogoriva, pridobljena zunaj nje, da bi tako pri državljanih ustvarili zaupanje v njihove odločitve o nakupu in v sisteme, ki jih uporablja njihova lokalna uprava; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba trajnostna merila uporabljati tako za biogoriva, pridobljena v EU, kot za biogoriva, pridobljena zunaj nje, da bi tako pri državljanih ustvarili zaupanje v njihove odločitve o nakupu in v sisteme, ki jih uporablja njihova lokalna uprava;

| 41. | opozarja, da je treba biogoriva proizvajati trajnostno in s čim manjšim vplivom na podnebje. Nikakor ni dovoljeno sekati stalno pogozdenih površin, da bi pridobili površine za gojitev energetskih rastlin, ki dejansko vežejo manj ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je treba biogoriva proizvajati trajnostno in s čim manjšim vplivom na podnebje. Nikakor ni dovoljeno sekati stalno pogozdenih površin, da bi pridobili površine za gojitev energetskih rastlin, ki dejansko vežejo manj ogljikovega dioksida.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 3(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Vsaka država članica zagotovi, da je delež energije iz obnovljivih virov v prometu v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici.
  Pri izračunu skupne porabljene energije v prometu za namene prvega pododstavka se ne upoštevajo naftni derivati, ki niso bencin in dizelsko gorivo. | 3.   Vsaka država članica zagotovi, da je delež energije iz obnovljivih virov v prometu v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. To energijo se lahko proizvaja le iz virov, katerih proizvodnj
  a ne bo škodovala naravnemu okoljskemu ravnovesju in gospodarskemu ravnovesju na trgih posameznih držav članic.

  Pri izračunu skupne porabljene energije v prometu za namene prvega pododstavka se ne upoštevajo naftni derivati, ki niso bencin in dizelsko gorivo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Vsaka država članica zagotovi, da je delež energije iz obnovljivih virov v prometu v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici.

Pri izračunu skupne porabljene energije v prometu za namene prvega pododstavka se ne upoštevajo naftni derivati, ki niso bencin in dizelsko gorivo.

3.   Vsaka država članica zagotovi, da je delež energije iz obnovljivih virov v prometu v letu 2020 najmanj enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. To energijo se lahko proizvaja le iz virov, katerih proizvodnj
  a ne bo škodovala naravnemu okoljskemu ravnovesju in gospodarskemu ravnovesju na trgih posameznih držav članic.

Pri izračunu skupne porabljene energije v prometu za namene prvega pododstavka se ne upoštevajo naftni derivati, ki niso bencin in dizelsko gorivo.

Obrazložitev

Ker so proizvodni postopki za biogoriva, ki ponujajo velike prihranke emisij toplogrednih plinov, še vedno v fazi razvoja, in ker določitev cilja zdaj prinaša tveganje izkrivljanj na svetovnem trgu živil.

Predlog spremembe 2

Člen 4(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica sprejme nacionalni akcijski načrt.
  V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17. | 1.   V posvetovanju s svojimi poddržavnimi ravnmi upravljanja
  V
  vsaka država članica sprejme nacionalni akcijski načrt na podlagi e
  nergetskih akcijskih načrtov, ki so pripravljeni na lokalni in regionalni ravni in usklajeni z regionalnimi politikami in politikami rabe zemljišč; države članice se aktivno posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi in jih že v začetku vključijo v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov.

  V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z uporabo ekoloških javnih razpisov

  (Green Public Procurement),

  z uvedbo okoljskih meril, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije pri nakupu energetskih storitev javnih uprav, in nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Vsaka država članica sprejme nacionalni akcijski načrt.

V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17.

1.   V posvetovanju s svojimi poddržavnimi ravnmi upravljanja
  V
  vsaka država članica sprejme nacionalni akcijski načrt na podlagi e
  nergetskih akcijskih načrtov, ki so pripravljeni na lokalni in regionalni ravni in usklajeni z regionalnimi politikami in politikami rabe zemljišč; države članice se aktivno posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi in jih že v začetku vključijo v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov.

V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z uporabo ekoloških javnih razpisov

  (Green Public Procurement),

  z uvedbo okoljskih meril, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije pri nakupu energetskih storitev javnih uprav, in nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17.

Obrazložitev

Ker morajo številne ukrepe, ki jih določajo nacionalni akcijski načrti, izvesti lokalne in regionalne oblasti, je bistvenega pomena, da se te oblasti vključijo v oblikovanje nacionalnih akcijskih načrtov.

25 držav članic je v okviru Akcijskega načrta okoljskih tehnologij (ETAP) sprejelo nacionalne akcijske načrte za ekološka javna naročila (Italija je svoj načrt sprejela 11. aprila 2008 z ministrskim odlokom). Ekološka javna naročila bi bilo treba uporabljati zato, da se okoljska merila (ki se nanašajo na uporabo obnovljivih virov energije) uvedejo tudi v javnih naročilih za energetske storitve.

Sedanji predlog direktive le omejeno navaja pozitivno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti (členi 12(1)(a), 12(3) in 12(7)). Ob upoštevanju utemeljitve Komisije, da je treba dati prednost doseganju cilja brez vplivanja na načine, ki jih za izpolnjevanje ciljev izberejo države članice, lahko ta amandma pomaga povečati preglednost in spoštovanje pristojnosti podnacionalnih lokalnih vlad in zlasti spodbujati nacionalne oblasti, da aktivno sodelujejo z njimi pri pripravi in izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov.

Predlog spremembe 3

Člen 12(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zahtevajo od lokalnih in regionalnih upravnih organov, da upoštevajo inštalacijo naprav in sistemov za uporabo ogrevanja, hlajenja in električne energije iz obnovljivih virov ter daljinsko ogrevanje in hlajenje pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij. | Države članice zahtevajo od lokalnih in regionalnih upravnih organov, da upoštevajo inštalacijo naprav in sistemov za uporabo ogrevanja, hlajenja in električne energije iz obnovljivih virov ter daljinsko ogrevanje in hlajenje pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih,
  trgovskih, pisarniških in stanovanjskih območij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zahtevajo od lokalnih in regionalnih upravnih organov, da upoštevajo inštalacijo naprav in sistemov za uporabo ogrevanja, hlajenja in električne energije iz obnovljivih virov ter daljinsko ogrevanje in hlajenje pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij.

Države članice zahtevajo od lokalnih in regionalnih upravnih organov, da upoštevajo inštalacijo naprav in sistemov za uporabo ogrevanja, hlajenja in električne energije iz obnovljivih virov ter daljinsko ogrevanje in hlajenje pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih,
  trgovskih, pisarniških in stanovanjskih območij.

Predlog spremembe 4

Člen 13(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore dane na voljo potrošnikom, gradbenikom, inštalaterjem, arhitektom in dobaviteljem ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki so združljiva z uporabo mešanic z visoko vsebnostjo biogoriv ali čistih biogoriv. | 1.   Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore dane na voljo potrošnikom, gradbenikom, inštalaterjem, arhitektom in dobaviteljem ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki so združljiva z uporabo mešanic z visoko vsebnostjo biogoriv ali čistih biogoriv. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore dane na voljo potrošnikom, gradbenikom, inštalaterjem, arhitektom in dobaviteljem ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki so združljiva z uporabo mešanic z visoko vsebnostjo biogoriv ali čistih biogoriv.

1.   Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore dane na voljo potrošnikom, gradbenikom, inštalaterjem, arhitektom in dobaviteljem ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki so združljiva z uporabo mešanic z visoko vsebnostjo biogoriv ali čistih biogoriv.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti morajo imeti pomembno vlogo v dejavnostih usposabljanja in informiranja, namenjenih spodbujanju uporabe obnovljivih virov energije, da zagotovijo dosego ciljev, predvidenih v programu 20-20-20.

Predlog spremembe 5

Člen 13(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Države članice oblikujejo smernice za načrtovalce in arhitekte, tako da bodo ti sposobni ustrezno upoštevati uporabo energije iz obnovljivih virov ter daljinskega ogrevanja in hlajenja pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij. | 4.   Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi oblikujejo smernice za načrtovalce in arhitekte, tako da bodo ti sposobni ustrezno upoštevati uporabo energije iz obnovljivih virov ter daljinskega ogrevanja in hlajenja pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Države članice oblikujejo smernice za načrtovalce in arhitekte, tako da bodo ti sposobni ustrezno upoštevati uporabo energije iz obnovljivih virov ter daljinskega ogrevanja in hlajenja pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij.

4.   Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi oblikujejo smernice za načrtovalce in arhitekte, tako da bodo ti sposobni ustrezno upoštevati uporabo energije iz obnovljivih virov ter daljinskega ogrevanja in hlajenja pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih in stanovanjskih območij.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti morajo imeti pomembno vlogo v dejavnostih usposabljanja in informiranja, namenjenih spodbujanju uporabe obnovljivih virov energije, da zagotovijo dosego ciljev, predvidenih v programu 20-20-20.

Predlog spremembe 6

Člen 14(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Ne da bi to posegalo v vzdrževanje in varnost omrežja, države članice zagotovijo, da upravljavci prenosnih omrežij in upravljavci distribucijskih omrežij na svojem ozemlju po primernih pogojih zajamčijo prednostni dostop do ustreznih omrežij za plin, proizveden iz obnovljivih virov energije, in odpadno toploto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ne da bi to posegalo v vzdrževanje in varnost omrežja, države članice zagotovijo, da upravljavci prenosnih omrežij in upravljavci distribucijskih omrežij na svojem ozemlju po primernih pogojih zajamčijo prednostni dostop do ustreznih omrežij za plin, proizveden iz obnovljivih virov energije, in odpadno toploto.

Obrazložitev

Plinu (bioplin) in toploti iz obnovljivih virov energije je treba navsezadnje omogočiti dostop do ustreznega omrežja, ki izkorišča odpadno toploto iz industrijskih postopkov, sežiganja odpadkov itd., kar je učinkovit način varčevanja s primarno energijo.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 110/2007 fin.

1

(2)  Les (npr. vrba, hibridni topol, evkalipt), visoke trave trajnice (npr. proso in miskant, ostanki žetve in organski odpadki iz naselij).

2

(3)  National Geographic, oktober 2007, in Engineering & Technology, maj 2008.

3

National Geographic

Engineering & Technology

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/19

---

Mnenje Odbora regij – Trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov

(2008/C 325/04)

ODBOR REGIJ

| — | poziva Komisijo, naj pospeši sprejetje zakonodaje o vključitvi letalskega prometa v EU ETS in naj vanj čim prej vključi tudi pomorski promet; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj pospeši sprejetje zakonodaje o vključitvi letalskega prometa v EU ETS in naj vanj čim prej vključi tudi pomorski promet;

| — | je zaskrbljen, ker direktiva ne spodbuja k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju ravnanja z odpadki, ki je kritičen tako z vidika emisij kot za načrtovanje uporabe krajine; |
| --- | --- |

—

je zaskrbljen, ker direktiva ne spodbuja k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju ravnanja z odpadki, ki je kritičen tako z vidika emisij kot za načrtovanje uporabe krajine;

| — | priporoča, da vsaj 30 % dohodkov, ustvarjenih z dražbo pravic, države članice ter lokalne in regionalne oblasti namenijo za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih z namenom doseči cilj Skupnosti, da bi do leta 2020 delež energije iz obnovljivih virov znašal 20 % in da bi povečali energetsko učinkovitost za 20 %; priporoča tudi spodbujanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih ne zajema EU ETS, zlasti na področju prometa in ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

—

priporoča, da vsaj 30 % dohodkov, ustvarjenih z dražbo pravic, države članice ter lokalne in regionalne oblasti namenijo za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih z namenom doseči cilj Skupnosti, da bi do leta 2020 delež energije iz obnovljivih virov znašal 20 % in da bi povečali energetsko učinkovitost za 20 %; priporoča tudi spodbujanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih ne zajema EU ETS, zlasti na področju prometa in ravnanja z odpadki;

| — | priporoča ukrepe za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2; |
| --- | --- |

—

priporoča ukrepe za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2;

| — | Komisija bo največ šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive in po posvetovanju z vsemi ustreznimi socialnimi partnerji ter Odborom regij predstavila konkretne predloge za preprečevanje povečanja emisij CO2 iz energetsko intenzivnih sektorjev in podsektorjev. |
| --- | --- |

—

Komisija bo največ šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive in po posvetovanju z vsemi ustreznimi socialnimi partnerji ter Odborom regij predstavila konkretne predloge za preprečevanje povečanja emisij CO2 iz energetsko intenzivnih sektorjev in podsektorjev.

| Poročevalec | : | Pietro MARRAZZO (IT/PES), predsednik dežele Lacij |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Pietro MARRAZZO (IT/PES), predsednik dežele Lacij

Referenčni dokument

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov

COM(2008) 16 konč. – 2008/0013 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | opaža, da lokalne in regionalne oblasti odločilno prispevajo k uspehu evropskih pobud in igrajo osrednjo vlogo v evropski energetski politiki; |
| --- | --- |

1.

opaža, da lokalne in regionalne oblasti odločilno prispevajo k uspehu evropskih pobud in igrajo osrednjo vlogo v evropski energetski politiki;

| 2. | podpira uporabo načela „onesnaževalec plača“ v praksi v vseh politikah Skupnosti v zvezi z varstvom okolja in podnebjem. Ponotranjenje okoljskih stroškov blaga in storitev je bistveni del primerne javne politike na podlagi načela trajnostnega in okolju prijaznega gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

2.

podpira uporabo načela „onesnaževalec plača“ v praksi v vseh politikah Skupnosti v zvezi z varstvom okolja in podnebjem. Ponotranjenje okoljskih stroškov blaga in storitev je bistveni del primerne javne politike na podlagi načela trajnostnega in okolju prijaznega gospodarskega razvoja;

| 3. | zato pozdravlja prizadevanje Evropske komisije, da uvede učinkovit trg z ogljikom, kjer bi na podlagi prostega sistema trgovanja določili ceno onesnaženja za tono ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

3.

zato pozdravlja prizadevanje Evropske komisije, da uvede učinkovit trg z ogljikom, kjer bi na podlagi prostega sistema trgovanja določili ceno onesnaženja za tono ogljikovega dioksida;

| 4. | pozdravlja predlog spremembe in posodobitve evropskega sistema trgovanja z emisijami (ETS) glede na dosedanje rezultate in podatke iz prvega obdobja delovanja sistema (2005–2007); |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predlog spremembe in posodobitve evropskega sistema trgovanja z emisijami (ETS) glede na dosedanje rezultate in podatke iz prvega obdobja delovanja sistema (2005–2007);

| 5. | meni, da je treba kljub doseženemu napredku povečati preglednost in dolgoročno zanesljivost evropskega sistema trgovanja z emisijami ter še naprej spremljati posledice predlaganih ukrepov za družbo in okolje, zlasti na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba kljub doseženemu napredku povečati preglednost in dolgoročno zanesljivost evropskega sistema trgovanja z emisijami ter še naprej spremljati posledice predlaganih ukrepov za družbo in okolje, zlasti na lokalni in regionalni ravni.

Prilagoditve sistema trgovanja z emisijami

Tehnične prilagoditve

ODBOR REGIJ

| 6. | poudarja, da bo prilagoditev, ki jo predlaga Komisija, vključno z možnostjo izključitve najmanjših industrijskih naprav in pojasnitve pojma kurilne naprave, pripomogla k zanesljivosti, učinkovitosti in preglednosti celotnega trga z ogljikom; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo prilagoditev, ki jo predlaga Komisija, vključno z možnostjo izključitve najmanjših industrijskih naprav in pojasnitve pojma kurilne naprave, pripomogla k zanesljivosti, učinkovitosti in preglednosti celotnega trga z ogljikom;

| 7. | vendar prosi Komisijo, naj navede enakovredne ukrepe, ki jih lahko države članice sprejmejo, da bi se še naprej zmanjševala količina emisij majhnih naprav, in ki bi presegli splošno omenjano možnost ukrepov fiskalne politike (davek na ogljik); |
| --- | --- |

7.

vendar prosi Komisijo, naj navede enakovredne ukrepe, ki jih lahko države članice sprejmejo, da bi se še naprej zmanjševala količina emisij majhnih naprav, in ki bi presegli splošno omenjano možnost ukrepov fiskalne politike (davek na ogljik);

| 8. | ugotavlja, da bi bil glede dražbe pravic primeren postopni prehod od začetne, povsem brezplačne dodelitve do javne dražbe; močno podpira potrebo, da se zaščiti revnejše skupine prebivalstva ob morebitnem povečanju cen industrijskih izdelkov in energetskih virov, še zlasti elektrike, in da se jim pomaga povečati energetsko učinkovitost hiš; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi bil glede dražbe pravic primeren postopni prehod od začetne, povsem brezplačne dodelitve do javne dražbe; močno podpira potrebo, da se zaščiti revnejše skupine prebivalstva ob morebitnem povečanju cen industrijskih izdelkov in energetskih virov, še zlasti elektrike, in da se jim pomaga povečati energetsko učinkovitost hiš;

| 9. | se strinja s Komisijo glede predloga spremembe v dosedanjem sprejemanju nacionalnih načrtov razdelitve pravic za vsako državo članico in pozdravlja odločitev, da se določijo skupni cilji Skupnosti kot enotni in solidarni pristop za celotno EU; |
| --- | --- |

9.

se strinja s Komisijo glede predloga spremembe v dosedanjem sprejemanju nacionalnih načrtov razdelitve pravic za vsako državo članico in pozdravlja odločitev, da se določijo skupni cilji Skupnosti kot enotni in solidarni pristop za celotno EU;

| 10. | se strinja s predlogom Komisije, da se v EU ETS vključijo zajemanje, prevoz in geološko shranjevanje toplogrednih plinov, ter upa, da bo raziskavam tehnologij, ki so s tem povezane ter potrebujejo nadaljnji razvoj in naložbe, namenjene dovolj podpore, če bo upoštevan škodljivi učinek, ki bi ga lahko imelo shranjevanje ogljika na ekosistem v okolici; |
| --- | --- |

10.

se strinja s predlogom Komisije, da se v EU ETS vključijo zajemanje, prevoz in geološko shranjevanje toplogrednih plinov, ter upa, da bo raziskavam tehnologij, ki so s tem povezane ter potrebujejo nadaljnji razvoj in naložbe, namenjene dovolj podpore, če bo upoštevan škodljivi učinek, ki bi ga lahko imelo shranjevanje ogljika na ekosistem v okolici;

| 11. | znova opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo raziskave na področju energetike in okolja, ko gre za zmanjševanje emisij in sprejemanje odločitev, ter upa, da bo direktiva učinkovit instrument za zagotovitev stalnega vira financiranja za te dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

znova opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo raziskave na področju energetike in okolja, ko gre za zmanjševanje emisij in sprejemanje odločitev, ter upa, da bo direktiva učinkovit instrument za zagotovitev stalnega vira financiranja za te dejavnosti;

| 12. | poudarja, da je treba vključitev novih sektorjev in dejavnosti v EU ETS oceniti z vidika tveganja, da bi evropsko gospodarstvo postalo manj konkurenčno na mednarodnih trgih, pa tudi z vidika dejanskega onesnaženja, ki ga povzroča zadevni sektor, in možnosti tehnološkega napredka zadevnih sektorjev. Pri tem je treba tudi preveriti, koliko dodatnih stroškov se lahko prenese na končnega uporabnika; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba vključitev novih sektorjev in dejavnosti v EU ETS oceniti z vidika tveganja, da bi evropsko gospodarstvo postalo manj konkurenčno na mednarodnih trgih, pa tudi z vidika dejanskega onesnaženja, ki ga povzroča zadevni sektor, in možnosti tehnološkega napredka zadevnih sektorjev. Pri tem je treba tudi preveriti, koliko dodatnih stroškov se lahko prenese na končnega uporabnika;

| 13. | zato poziva Komisijo, naj pospeši sprejetje zakonodaje o vključitvi letalskega prometa v EU ETS in naj vanj čim prej vključi tudi pomorski promet (glej točko 65 mnenja CdR 22/2008); |
| --- | --- |

13.

zato poziva Komisijo, naj pospeši sprejetje zakonodaje o vključitvi letalskega prometa v EU ETS in naj vanj čim prej vključi tudi pomorski promet (glej točko 65 mnenja CdR 22/2008);

| 14. | odobrava v novem EU ETS prisotno načelo sodelovanja in solidarnosti tehnološko naprednejših držav članic (katerih gospodarstvo je energetsko bolj učinkovito) in manj razvitih držav (katerih gospodarstvo porabi več energije in ki imajo potrebo po večji rasti). |
| --- | --- |

14.

odobrava v novem EU ETS prisotno načelo sodelovanja in solidarnosti tehnološko naprednejših držav članic (katerih gospodarstvo je energetsko bolj učinkovito) in manj razvitih držav (katerih gospodarstvo porabi več energije in ki imajo potrebo po večji rasti).

Mednarodni vidik boja proti podnebnim spremembam

ODBOR REGIJ

| 15. | pozdravlja prizadevanja Unije pri pogajanjih o izvajanju Kjotskega protokola, nazadnje na konferenci na Baliju, in pri opredelitvi skupnih globalnih strategij, zlasti za delitev bremena med bogatimi državami in državami v razvoju, zato upa, da se bodo z dogovori na prihodnjih konferencah v Poznanu in Köbenhavnu dosedanji rezultati še dodatno potrdili in izboljšali; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prizadevanja Unije pri pogajanjih o izvajanju Kjotskega protokola, nazadnje na konferenci na Baliju, in pri opredelitvi skupnih globalnih strategij, zlasti za delitev bremena med bogatimi državami in državami v razvoju, zato upa, da se bodo z dogovori na prihodnjih konferencah v Poznanu in Köbenhavnu dosedanji rezultati še dodatno potrdili in izboljšali;

| 16. | zahteva dodatne ukrepe v boju proti podnebnim spremembam in za razširitev ciljev, določenih za EU ETS, da bi dosegli cilj 30-odstotnega vsesplošnega zmanjšanja emisij v skladu z mednarodnimi sporazumi s tega področja; |
| --- | --- |

16.

zahteva dodatne ukrepe v boju proti podnebnim spremembam in za razširitev ciljev, določenih za EU ETS, da bi dosegli cilj 30-odstotnega vsesplošnega zmanjšanja emisij v skladu z mednarodnimi sporazumi s tega področja;

| 17. | poudarja, da mora mednarodni sporazum, za katerega si prizadevamo, privesti k enaki obravnavi teh sektorjev na svetovni ravni, zato bi bilo treba določiti minimalne pogoje takšnega kompromisa, da bi veljal kot mednarodni sporazum v smislu direktive. |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora mednarodni sporazum, za katerega si prizadevamo, privesti k enaki obravnavi teh sektorjev na svetovni ravni, zato bi bilo treba določiti minimalne pogoje takšnega kompromisa, da bi veljal kot mednarodni sporazum v smislu direktive.

Novi sektorji, ki jih obsega zakonodaja

ODBOR REGIJ

| 18. | poudarja potrebo po primernih analizah stroškov in koristi glede vključitve novih proizvodnih sektorjev v EU ETS, da bi preprečili izkrivljanje konkurence med različnimi industrijskimi panogami zaradi omejevanja proizvodnje toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po primernih analizah stroškov in koristi glede vključitve novih proizvodnih sektorjev v EU ETS, da bi preprečili izkrivljanje konkurence med različnimi industrijskimi panogami zaradi omejevanja proizvodnje toplogrednih plinov;

| 19. | je zaskrbljen, ker direktiva ne spodbuja k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju ravnanja z odpadki, ki je kritičen tako z vidika emisij kot za načrtovanje uporabe krajine; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen, ker direktiva ne spodbuja k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju ravnanja z odpadki, ki je kritičen tako z vidika emisij kot za načrtovanje uporabe krajine;

| 20. | opaža, da je treba poleg sistema za trgovanje s pravicami do emisije storiti še veliko, predvsem preiti na okolju prijazne načine prevoza. Nacionalne vlade morajo razširiti infrastrukturo železniškega in vodnega prometa ter na splošno spodbujati intermodalne načine prevoza. |
| --- | --- |

20.

opaža, da je treba poleg sistema za trgovanje s pravicami do emisije storiti še veliko, predvsem preiti na okolju prijazne načine prevoza. Nacionalne vlade morajo razširiti infrastrukturo železniškega in vodnega prometa ter na splošno spodbujati intermodalne načine prevoza.

Konkurenčnost podjetij in varstvo potrošnikov

ODBOR REGIJ

| 21. | ugotavlja, da Komisija še ni v celoti ocenila tveganja zmanjšane konkurenčnosti industrijskih sektorjev in da nova direktiva še ne določa primernih ukrepov za podporo in obrambo evropskega gospodarstva; zato opozarja na pomen stabilnega in za naložbe zanimivega okolja ter na nujnost obravnave nevarnosti prenosa emisij na države z nižjimi okoljskimi standardi in nižjimi stroški (povečanje emisij – carbon leakage); zahteva, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2009 predstavi vseevropske in v celoti usklajene predpise za brezplačno dodeljevanje pravic. Ti predpisi ne smejo biti določeni v okviru komitologije, temveč morajo biti del same direktive. Pri tem je treba posebej upoštevati energetsko intenzivne sektorje in podsektorje, kjer obstaja precejšnje tveganje povečanja emisij CO2; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da Komisija še ni v celoti ocenila tveganja zmanjšane konkurenčnosti industrijskih sektorjev in da nova direktiva še ne določa primernih ukrepov za podporo in obrambo evropskega gospodarstva; zato opozarja na pomen stabilnega in za naložbe zanimivega okolja ter na nujnost obravnave nevarnosti prenosa emisij na države z nižjimi okoljskimi standardi in nižjimi stroški (povečanje emisij – carbon leakage); zahteva, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2009 predstavi vseevropske in v celoti usklajene predpise za brezplačno dodeljevanje pravic. Ti predpisi ne smejo biti določeni v okviru komitologije, temveč morajo biti del same direktive. Pri tem je treba posebej upoštevati energetsko intenzivne sektorje in podsektorje, kjer obstaja precejšnje tveganje povečanja emisij CO2;

| 22. | priporoča, naj se v boju proti podnebnim spremembam pravično porazdeli breme med industrijo in končnimi uporabniki, ter pri tem zagotovi, da končni uporabniki ne bodo nosili celotnega bremena dodatnih stroškov strategij, posebej sprejetih v nekaterih proizvodnih sektorjih; |
| --- | --- |

22.

priporoča, naj se v boju proti podnebnim spremembam pravično porazdeli breme med industrijo in končnimi uporabniki, ter pri tem zagotovi, da končni uporabniki ne bodo nosili celotnega bremena dodatnih stroškov strategij, posebej sprejetih v nekaterih proizvodnih sektorjih;

| 23. | opaža, da v predlogu Komisije potrebi po izogibanju negativnim učinkom za revnejše skupine prebivalstva zaradi morebitnih posledic direktive na ceno elektrike ni namenjene dovolj pozornosti, zato poziva Komisijo, naj bolj pozorno spremlja trge, da bi povečali zaupanje potrošnikov in omejili nevarnost tržnih manipulacij; |
| --- | --- |

23.

opaža, da v predlogu Komisije potrebi po izogibanju negativnim učinkom za revnejše skupine prebivalstva zaradi morebitnih posledic direktive na ceno elektrike ni namenjene dovolj pozornosti, zato poziva Komisijo, naj bolj pozorno spremlja trge, da bi povečali zaupanje potrošnikov in omejili nevarnost tržnih manipulacij;

| 24. | se zavzema za to, da se pri dodeljevanju pravic upoštevajo zmanjšanja emisij, ki so jih nekatera podjetja že dosegla. Pri tem bi lahko npr. vse njihove pravice brezplačno dodelili napravam, ki imajo najmanj emisij na proizvedeno enoto in so referenčni okvir v svojem sektorju. |
| --- | --- |

24.

se zavzema za to, da se pri dodeljevanju pravic upoštevajo zmanjšanja emisij, ki so jih nekatera podjetja že dosegla. Pri tem bi lahko npr. vse njihove pravice brezplačno dodelili napravam, ki imajo najmanj emisij na proizvedeno enoto in so referenčni okvir v svojem sektorju.

Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 25. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti prve v boju s posledicami podnebnih sprememb ter morajo biti zato primerno vključene v sprejemanje kakršnihkoli strategij in uvajanje sprememb; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti prve v boju s posledicami podnebnih sprememb ter morajo biti zato primerno vključene v sprejemanje kakršnihkoli strategij in uvajanje sprememb;

| 26. | poziva Komisijo, naj pri reviziji EU ETS poleg posledic za konkurenčnost na nacionalni in mednarodni ravni upošteva tudi nevarnosti za konkurenčnost in atraktivnost posameznih regij znotraj EU; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pri reviziji EU ETS poleg posledic za konkurenčnost na nacionalni in mednarodni ravni upošteva tudi nevarnosti za konkurenčnost in atraktivnost posameznih regij znotraj EU;

| 27. | zato meni, da bi bilo treba upoštevati zahteve politik za regionalni razvoj in da bi lahko za spodbujanje bolj preglednega in učinkovitega trga ogljika precej industrijskih obratov podrobno prestrukturirali ter odpravili proizvodnjo najmanj učinkovitih obratov ali tistih, ki so že v težavah; v zvezi s tem priporoča podporne ukrepe za proces preoblikovanja industrije in preusposabljanje delavcev; |
| --- | --- |

27.

zato meni, da bi bilo treba upoštevati zahteve politik za regionalni razvoj in da bi lahko za spodbujanje bolj preglednega in učinkovitega trga ogljika precej industrijskih obratov podrobno prestrukturirali ter odpravili proizvodnjo najmanj učinkovitih obratov ali tistih, ki so že v težavah; v zvezi s tem priporoča podporne ukrepe za proces preoblikovanja industrije in preusposabljanje delavcev;

| 28. | ugotavlja, da je treba v zvezi s krepitvijo in prilagoditvijo EU ETS izboljšati celotno koherentnost ukrepov in si zadati ambicioznejše cilje, ki v skladu z navedenimi mednarodnimi sporazumi do leta 2020 predvidevajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 30 odstotkov; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je treba v zvezi s krepitvijo in prilagoditvijo EU ETS izboljšati celotno koherentnost ukrepov in si zadati ambicioznejše cilje, ki v skladu z navedenimi mednarodnimi sporazumi do leta 2020 predvidevajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 30 odstotkov;

| 29. | meni, da bi bilo treba javnost s pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti bolj vključiti v prizadevanja EU v boju proti podnebnim spremembam; ti ukrepi za ozaveščanje morajo biti namenjeni spodbujanju odgovornega obnašanja posameznikov in pomoči javnosti, da razume pomembna industrijska in tehnološka vprašanja, ki so pogosto podlaga za sprejete strategije; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba javnost s pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti bolj vključiti v prizadevanja EU v boju proti podnebnim spremembam; ti ukrepi za ozaveščanje morajo biti namenjeni spodbujanju odgovornega obnašanja posameznikov in pomoči javnosti, da razume pomembna industrijska in tehnološka vprašanja, ki so pogosto podlaga za sprejete strategije;

| 30. | meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti več storiti na področju usposabljanja in informiranja končnih uporabnikov ter malih in srednjih podjetij, na katere se nanaša direktiva EU ETS. |
| --- | --- |

30.

meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti več storiti na področju usposabljanja in informiranja končnih uporabnikov ter malih in srednjih podjetij, na katere se nanaša direktiva EU ETS.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 1(5), (člen 9)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 9
  Skupna količina pravic za Skupnost
  Skupna količina pravic za Skupnost, izdanih vsako leto z začetkom v letu 2013, se od sredine obdobja 2008–2012 linearno zmanjšuje. Količina se zmanjšuje z linearnim faktorjem 1,74 % v primerjavi s povprečjem skupnih letnih pravic, ki jih izdajo države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.
  Komisija do 30. junija 2010 objavi absolutno količino pravic za leto 2013 na podlagi skupnih količin pravic, ki so jih izdale države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.
  Komisija najkasneje leta 2025 ponovno prouči linearni faktor. | Člen 9
  Skupna količina pravic za Skupnost
  Skupna količina pravic za Skupnost, izdanih vsako leto z začetkom v letu 2013, se od sredine obdobja 2008–2012 linearno zmanjšuje. Količina se zmanjšuje z linearnim faktorjem 1,74 % v primerjavi s povprečjem skupnih letnih pravic, ki jih izdajo države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.
  Komisija do 30. junija 2010 objavi absolutno količino pravic za leto 2013 na podlagi skupnih količin pravic, ki so jih izdale države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.
  Komisija najkasneje leta 2025
  2018 ponovno prouči linearni faktor
  direktivo glede na nadaljnji razvoj po letu 2020. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 9

Skupna količina pravic za Skupnost

Skupna količina pravic za Skupnost, izdanih vsako leto z začetkom v letu 2013, se od sredine obdobja 2008–2012 linearno zmanjšuje. Količina se zmanjšuje z linearnim faktorjem 1,74 % v primerjavi s povprečjem skupnih letnih pravic, ki jih izdajo države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.

Komisija do 30. junija 2010 objavi absolutno količino pravic za leto 2013 na podlagi skupnih količin pravic, ki so jih izdale države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.

Komisija najkasneje leta 2025 ponovno prouči linearni faktor.

Člen 9

Skupna količina pravic za Skupnost

Skupna količina pravic za Skupnost, izdanih vsako leto z začetkom v letu 2013, se od sredine obdobja 2008–2012 linearno zmanjšuje. Količina se zmanjšuje z linearnim faktorjem 1,74 % v primerjavi s povprečjem skupnih letnih pravic, ki jih izdajo države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.

Komisija do 30. junija 2010 objavi absolutno količino pravic za leto 2013 na podlagi skupnih količin pravic, ki so jih izdale države članice v skladu z odločbami Komisije o nacionalnih načrtih razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.

Komisija najkasneje leta 2025
  2018 ponovno prouči linearni faktor
  direktivo glede na nadaljnji razvoj po letu 2020.

Obrazložitev

Predlog spremembe direktive se nanaša na obdobje 2013–2020. Zato ni primerno določati predpisov po letu 2020. Glede na velike spremembe, ki jih predlog direktive uvaja glede na sedanji sistem za trgovanje z emisijami, je upravičeno pričakovati splošno revizijo najpozneje do leta 2018.

Predlog spremembe 2

Člen 1(7), (člen 10(3))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaj 20 % prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, je treba uporabiti za: | Vsaj 5020
  % prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, je treba
  morajo države članice ter lokalne in regionalne skupnosti uporabiti za: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaj 20 % prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, je treba uporabiti za:

Vsaj 5020
  % prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, je treba
  morajo države članice ter lokalne in regionalne skupnosti uporabiti za:

Predlog spremembe 3

Člen 1(7), (člen 10(3)(f))

| Osnutek mnenja | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| f) | obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednje visokim prihodkom, na primer s povečanjem njihove energetske učinkovitosti ali izolacije; |

Osnutek mnenja

Predlog spremembe OR

f)

obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednje visokim prihodkom, na primer s povečanjem njihove energetske učinkovitosti ali izolacije;

| f) | obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednje visokim prihodkom, na primer s povečanjem njihove
  s
  z
  finančnimi
  ukrepi za kompenzacijo morebitnega povišanja cen elektrike ter ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti ali izolacije njihovih hiš; |
| --- | --- |

f)

obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednje visokim prihodkom, na primer s povečanjem njihove
  s
  z
  finančnimi
  ukrepi za kompenzacijo morebitnega povišanja cen elektrike ter ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti ali izolacije njihovih hiš;

Obrazložitev

Cilj je vključiti kompenzacijske ukrepe posebne gospodarske narave med ukrepe za gospodinjstva z nizkim ali srednje visokim prihodkom.

Predlog spremembe 4

Člen 1(7), (člen 10(3)), doda se nova točka 3a

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3 a   Vsaj 30 % dohodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, države članice ter lokalne in regionalne oblasti namenijo za:








  a) | spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih z namenom doseči cilj Skupnosti, da bi do leta 2020 delež energije iz obnovljivih virov znašal 20 % in da bi povečali energetsko učinkovitost za 20 %; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3 a   Vsaj 30 % dohodkov, ustvarjenih z dražbo pravic iz odstavka 2, vključno z vsemi prihodki iz dražbe iz točke (b) navedenega odstavka, države članice ter lokalne in regionalne oblasti namenijo za:

a)

spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih z namenom doseči cilj Skupnosti, da bi do leta 2020 delež energije iz obnovljivih virov znašal 20 % in da bi povečali energetsko učinkovitost za 20 %;

| b) | spodbujanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih ne zajema EU ETS, zlasti na področju prometa in ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih ne zajema EU ETS, zlasti na področju prometa in ravnanja z odpadki;

| c) | financiranje ukrepov informiranja, da bi spodbudili dobre navade med končnimi uporabniki in s tem kompenzirali posledice morebitnega povišanja cen elektrike; |
| --- | --- |

c)

financiranje ukrepov informiranja, da bi spodbudili dobre navade med končnimi uporabniki in s tem kompenzirali posledice morebitnega povišanja cen elektrike;

| d) | financiranje usposabljanja in informiranja za spodbujanje dobrih praks v malih in srednje velikih podjetjih. |
| --- | --- |

d)

financiranje usposabljanja in informiranja za spodbujanje dobrih praks v malih in srednje velikih podjetjih.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne organe je treba vključiti v ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in jim zagotoviti ustrezna sredstva.

Lokalni in regionalni organi bi morali imeti posebno vlogo pri spodbujanju uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti.

Financirati je treba ukrepe lokalnih in regionalnih organov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih ne zajema direktiva EU ETS, kot sta promet in ravnanje z odpadki.

Treba pa je financirati tudi usposabljanje in informiranje javnosti in industrije, ki jo zajema direktiva EU ETS.

Predlog spremembe 5

Člen 1(7), (člen 10(5))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Komisija do 31. decembra 2010 sprejme Uredbo o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe, da se zagotovi odprta, pregledna in nediskriminatorna izvedba dražbe. Dražbe se oblikujejo tako, da se zagotovi, da imajo upravljavci ter predvsem morebitna mala in srednje velika podjetja, zajeta v sistemu Skupnosti, poln dostop ter da kateri koli drugi sodelujoči ne ogrozi delovanja dražbe. Navedeni ukrep, ki je namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)]. | 5.   Komisija do 31. decembra 2010 sprejme Uredbo o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe, da se zagotovi odprta, pregledna in nediskriminatorna izvedba dražbe. Dražbe se oblikujejo tako, da se zagotovi, da imajo upravljavci ter predvsem morebitna mala in srednje velika podjetja, zajeta v sistemu Skupnosti, poln dostop ter da kateri koli drugi sodelujoči ne ogrozi delovanja dražbe. Da bi preprečili neželeno špekulacijo, je treba dostop do dražbe omogočiti samo dejanskim akterjem na trgu. Navedeni ukrep, ki je namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)]. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Komisija do 31. decembra 2010 sprejme Uredbo o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe, da se zagotovi odprta, pregledna in nediskriminatorna izvedba dražbe. Dražbe se oblikujejo tako, da se zagotovi, da imajo upravljavci ter predvsem morebitna mala in srednje velika podjetja, zajeta v sistemu Skupnosti, poln dostop ter da kateri koli drugi sodelujoči ne ogrozi delovanja dražbe. Navedeni ukrep, ki je namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].

5.   Komisija do 31. decembra 2010 sprejme Uredbo o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe, da se zagotovi odprta, pregledna in nediskriminatorna izvedba dražbe. Dražbe se oblikujejo tako, da se zagotovi, da imajo upravljavci ter predvsem morebitna mala in srednje velika podjetja, zajeta v sistemu Skupnosti, poln dostop ter da kateri koli drugi sodelujoči ne ogrozi delovanja dražbe. Da bi preprečili neželeno špekulacijo, je treba dostop do dražbe omogočiti samo dejanskim akterjem na trgu. Navedeni ukrep, ki je namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].

Obrazložitev

Zaradi predvideno majhnega števila pravic obstaja nevarnost špekulacije, kar bi povzročilo neprimeren dvig cen.

Predlog spremembe 6

Člen 1(8), (člen 10a(1))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do 30. junija 2011 na usklajen način sprejme polno usklajene izvedbene ukrepe na ravni Skupnosti za dodelitev pravic iz odstavkov 2 do 6 in 8.
  Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].
  Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, zagotovijo, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije na področju toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti ter zmanjšanje emisij ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestkov, alternativnih proizvodnih postopkov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja toplogrednih plinov, ter da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije se ne dodelijo brezplačno.
  Komisija potem, ko Skupnost sklene mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki vodi do obveznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi s tistimi v Skupnosti, te ukrepe pregleda za zagotovitev, da se brezplačna dodelitev opravi le tam, kjer je glede na ta sporazum popolnoma upravičena. | 1.   Komisija do 30. junija 2011 na usklajen način sprejme polno usklajene izvedbene ukrepe na ravni Skupnosti za dodelitev pravic iz odstavkov 2 do 6 in 8.
  Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].
  Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, zagotovijo, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije na področju toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti, vključno s soproizvodnjo, ter zmanjšanje emisij ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestkov, alternativnih proizvodnih postopkov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja toplogrednih plinov, ter da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije se ne dodelijo brezplačno. Vendar pa lahko vsi drugi sektorji prejmejo pravice brezplačno.

  Komisija potem, ko Skupnost sklene mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki vodi do obveznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi s tistimi v Skupnosti, te ukrepe pregleda za zagotovitev, da se brezplačna dodelitev opravi le tam, kjer je glede na ta sporazum popolnoma upravičena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Komisija do 30. junija 2011 na usklajen način sprejme polno usklajene izvedbene ukrepe na ravni Skupnosti za dodelitev pravic iz odstavkov 2 do 6 in 8.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].

Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, zagotovijo, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije na področju toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti ter zmanjšanje emisij ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestkov, alternativnih proizvodnih postopkov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja toplogrednih plinov, ter da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije se ne dodelijo brezplačno.

Komisija potem, ko Skupnost sklene mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki vodi do obveznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi s tistimi v Skupnosti, te ukrepe pregleda za zagotovitev, da se brezplačna dodelitev opravi le tam, kjer je glede na ta sporazum popolnoma upravičena.

1.   Komisija do 30. junija 2011 na usklajen način sprejme polno usklajene izvedbene ukrepe na ravni Skupnosti za dodelitev pravic iz odstavkov 2 do 6 in 8.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena [23(3)].

Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, zagotovijo, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije na področju toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti, vključno s soproizvodnjo, ter zmanjšanje emisij ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestkov, alternativnih proizvodnih postopkov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja toplogrednih plinov, ter da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije se ne dodelijo brezplačno. Vendar pa lahko vsi drugi sektorji prejmejo pravice brezplačno.

Komisija potem, ko Skupnost sklene mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki vodi do obveznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi s tistimi v Skupnosti, te ukrepe pregleda za zagotovitev, da se brezplačna dodelitev opravi le tam, kjer je glede na ta sporazum popolnoma upravičena.

Obrazložitev

Treba je poudariti, da lahko vsi drugi sektorji razen sektorja pridobivanja električne energije prejmejo pravice brezplačno (v celoti ali delno).

Predlog spremembe 7

Člen 1(8), (člen 10a(5))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Brezplačne pravice se lahko dodelijo proizvajalcem električne energije v zvezi s proizvodnjo toplote s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot jo opredeljuje Direktiva 2004/8/ES, za ekonomsko opravičljivo povpraševanje, da se zagotovi enaka obravnava glede na druge proizvajalce toplote. Vsako leto po letu 2013 se skupna dodelitev takšnim napravam glede proizvodnje te toplote prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9. | Brezplačne pravice se lahko na podlagi referenčnih vrednosti za ločeno proizvodnjo električne in toplotne energije dodelijo proizvajalcem električne energije v zvezi s proizvodnjo toplote s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot jo opredeljuje Direktiva 2004/8/ES, za ekonomsko opravičljivo povpraševanje, da se zagotovi enaka obravnava glede na druge proizvajalce toplote. Vsako leto po letu 2013 se skupna dodelitev takšnim napravam glede proizvodnje te toplote prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Brezplačne pravice se lahko dodelijo proizvajalcem električne energije v zvezi s proizvodnjo toplote s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot jo opredeljuje Direktiva 2004/8/ES, za ekonomsko opravičljivo povpraševanje, da se zagotovi enaka obravnava glede na druge proizvajalce toplote. Vsako leto po letu 2013 se skupna dodelitev takšnim napravam glede proizvodnje te toplote prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

Brezplačne pravice se lahko na podlagi referenčnih vrednosti za ločeno proizvodnjo električne in toplotne energije dodelijo proizvajalcem električne energije v zvezi s proizvodnjo toplote s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot jo opredeljuje Direktiva 2004/8/ES, za ekonomsko opravičljivo povpraševanje, da se zagotovi enaka obravnava glede na druge proizvajalce toplote. Vsako leto po letu 2013 se skupna dodelitev takšnim napravam glede proizvodnje te toplote prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

Predlog spremembe 8

Člen 1(8), (člen 10a(5))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Največja količina pravic, ki je podlaga za izračun pravic za naprave, ki so vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013 naprej, v letu 2013 ne presega skupnih preverjenih emisij teh naprav v obdobju 2005–2007. V vsakem nadaljnjem letu se skupna dodelitev takšnim napravam prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9. | 5.   Največja količina pravic, ki je podlaga za izračun pravic za naprave, ki so vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013 naprej, v letu 2013 ne presega skupnega
  ih
  preverjenih
  zgodovinskega povprečja emisij teh naprav v obdobju 2005–2007. V vsakem nadaljnjem letu se skupna dodelitev takšnim napravam prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Največja količina pravic, ki je podlaga za izračun pravic za naprave, ki so vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013 naprej, v letu 2013 ne presega skupnih preverjenih emisij teh naprav v obdobju 2005–2007. V vsakem nadaljnjem letu se skupna dodelitev takšnim napravam prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

5.   Največja količina pravic, ki je podlaga za izračun pravic za naprave, ki so vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013 naprej, v letu 2013 ne presega skupnega
  ih
  preverjenih
  zgodovinskega povprečja emisij teh naprav v obdobju 2005–2007. V vsakem nadaljnjem letu se skupna dodelitev takšnim napravam prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

Obrazložitev

Pojasniti je treba, da ne bo možno preverjati emisij teh naprav, saj ne bodo zajete v sistem trgovanja z emisijami v obdobju 2008–2013.

Predlog spremembe 9

Člen 1(8), (člen 10a(6))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6.   Pet odstotkov skupne količine pravic za Skupnost, določene v skladu s členoma 9 in 9a za obdobje 2013–2020, se prihrani za nove udeležence kot največja količina, ki se lahko dodeli novim udeležencem, v skladu s pravili, sprejetimi v skladu z odstavkom 1 tega člena.
  Dodelitev se prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.
  Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije s strani novih udeležencev se ne dodelijo brezplačno. | 6.   Pet odstotkov skupne količine pravic za Skupnost, določene v skladu s členoma 9 in 9a za obdobje 2013–2020, se prihrani za nove udeležence kot največja količina, ki se lahko dodeli novim udeležencem, v skladu s pravili, sprejetimi v skladu z odstavkom 1 tega člena, in ki se določi v skladu z napovedjo rasti industrijskega BDP Skupnosti. Največja količina vsekakor ne presega petih odstotkov skupne količine pravic Skupnosti, določenih v členih 9 in 9a, v obdobju 2013–2020.
  Dodelitev se prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.
  Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije s strani novih udeležencev se ne dodelijo brezplačno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.   Pet odstotkov skupne količine pravic za Skupnost, določene v skladu s členoma 9 in 9a za obdobje 2013–2020, se prihrani za nove udeležence kot največja količina, ki se lahko dodeli novim udeležencem, v skladu s pravili, sprejetimi v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Dodelitev se prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije s strani novih udeležencev se ne dodelijo brezplačno.

6.   Pet odstotkov skupne količine pravic za Skupnost, določene v skladu s členoma 9 in 9a za obdobje 2013–2020, se prihrani za nove udeležence kot največja količina, ki se lahko dodeli novim udeležencem, v skladu s pravili, sprejetimi v skladu z odstavkom 1 tega člena, in ki se določi v skladu z napovedjo rasti industrijskega BDP Skupnosti. Največja količina vsekakor ne presega petih odstotkov skupne količine pravic Skupnosti, določenih v členih 9 in 9a, v obdobju 2013–2020.

Dodelitev se prilagodi z linearnim faktorjem iz člena 9.

Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije s strani novih udeležencev se ne dodelijo brezplačno.

Obrazložitev

Delež za nove udeležence se določi na podlagi napovedi rasti industrijskega BDP do leta 2020. Pet odstotkov se zdi preveč glede na napoved rasti industrijskega BDP Skupnosti.

Predlog spremembe 10

Člen 1(8), (člen 10a(8))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8.   Leta 2013 in v vsakem nadaljnjem letu do leta 2020 se napravam v panogah, ki so izpostavljene visokemu tveganju povečanja emisij CO2, brezplačno dodelijo pravice do 100 odstotkov količine, določene v skladu z odstavki 2 do 6. | 8.   Leta 2013 in v vsakem nadaljnjem letu do leta 2020 se napravam v panogah, ki so izpostavljene visokemu tveganju povečanja emisij CO2, brezplačno dodelijo pravice do 100 odstotkov količine, določene v skladu z odstavki 2 do 6. Pri tem je treba dati prednost napravam, ki oddajajo najmanj emisij CO2 na proizvodno enoto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8.   Leta 2013 in v vsakem nadaljnjem letu do leta 2020 se napravam v panogah, ki so izpostavljene visokemu tveganju povečanja emisij CO2, brezplačno dodelijo pravice do 100 odstotkov količine, določene v skladu z odstavki 2 do 6.

8.   Leta 2013 in v vsakem nadaljnjem letu do leta 2020 se napravam v panogah, ki so izpostavljene visokemu tveganju povečanja emisij CO2, brezplačno dodelijo pravice do 100 odstotkov količine, določene v skladu z odstavki 2 do 6. Pri tem je treba dati prednost napravam, ki oddajajo najmanj emisij CO2 na proizvodno enoto.

Obrazložitev

Komisija postavlja v neugoden položaj tista podjetja, ki si prostovoljno prizadevajo zmanjšati emisije toplogrednih plinov. Pri brezplačnem dodeljevanju pravic bi enakopravna obravnava „čistih“ obratov in podjetij z „umazanimi“ obrati vodila do izkrivljanja konkurence med podjetji v istih sektorjih v Skupnosti. Zato bi bilo pošteno upoštevati le zmanjšanje emisij, ki je že doseženo. Predlagani primerjalni model, ki predvideva 100-odstotno brezplačno dodelitev pravic le „najčistejšim“ podjetjem je izvedljiv, pregleden in ne vpliva na konkurenco.

Predlog spremembe 11

Člen 1(8) (člen 10b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2

  Komisija glede na rezultat mednarodnih pogajanj in obseg njihovega vpliva na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov ter po posvetovanju z vsemi zadevnimi socialnimi partnerji najkasneje junija 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu analitično poročilo, ki ocenjuje položaj glede energetsko intenzivnih panog ali delov panog, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni visokemu tveganju povečanja emisij CO2. Poročilu se priložijo morebitni ustrezni predlogi, ki lahko vključujejo:






  — | prilagoditev deleža pravic, ki so jih panoge ali deli panog iz člena 10a prejeli brezplačno; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2

Komisija glede na rezultat mednarodnih pogajanj in obseg njihovega vpliva na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov ter po posvetovanju z vsemi zadevnimi socialnimi partnerji najkasneje junija 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu analitično poročilo, ki ocenjuje položaj glede energetsko intenzivnih panog ali delov panog, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni visokemu tveganju povečanja emisij CO2. Poročilu se priložijo morebitni ustrezni predlogi, ki lahko vključujejo:

—

prilagoditev deleža pravic, ki so jih panoge ali deli panog iz člena 10a prejeli brezplačno;

| — | vključitev uvoznikov proizvodov, proizvedenih v panogah ali delih panog iz člena 10a, v sistem Skupnosti. |
| --- | --- |

—

vključitev uvoznikov proizvodov, proizvedenih v panogah ali delih panog iz člena 10a, v sistem Skupnosti.

Morebitni obvezujoči sporazumi med panogami, ki vodijo do zmanjšanja svetovnih emisij v obsegu, ki je potreben za učinkovito reševanje podnebnih sprememb in ki ga je mogoče spremljati in preverjati ter ki se ob upoštevanju obveznih izvedbenih določb upošteva pri proučevanju ustreznih ukrepov.

Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2

Komisija bo največ šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive in po posvetovanju z vsemi ustreznimi socialnimi partnerji ter Odborom regij predstavila konkretne predloge za preprečevanje povečanja emisij CO2 iz energetsko intenzivnih sektorjev in podsektorjev.

Komisija glede na rezultat mednarodnih pogajanj in obseg njihovega vpliva na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov ter po posvetovanju z vsemi zadevnimi socialnimi partnerji najkasneje junija 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu analitično poročilo, ki ocenjuje položaj glede energetsko intenzivnih panog ali delov panog, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni visokemu tveganju povečanja emisij CO2. Poročilu se priložijo morebitni ustrezni predlogi, ki lahko vključujejo:

| — | prilagoditev deleža pravic, ki so jih panoge ali deli panog iz člena 10a prejeli brezplačno; |
| --- | --- |

—

prilagoditev deleža pravic, ki so jih panoge ali deli panog iz člena 10a prejeli brezplačno;

| — | vključitev uvoznikov proizvodov, proizvedenih v panogah ali delih panog iz člena 10a, v sistem Skupnosti. |
| --- | --- |

—

vključitev uvoznikov proizvodov, proizvedenih v panogah ali delih panog iz člena 10a, v sistem Skupnosti.

Morebitni obvezujoči sporazumi med panogami, ki vodijo do zmanjšanja svetovnih emisij v obsegu, ki je potreben za učinkovito reševanje podnebnih sprememb in ki ga je mogoče spremljati in preverjati ter ki se ob upoštevanju obveznih izvedbenih določb upošteva pri proučevanju ustreznih ukrepov.

Obrazložitev

Lokalnim in regionalnim oblastem je treba dati vlogo pri določanju sektorjev in podsektorjev, kjer grozi povečanje emisij, da bi omejili nevarnost, da bi ta podjetja, zlasti MSP, izgubila konkurenčnost in delavce.

Naložbe v energetsko intenzivne sektorje se na splošno razlikujejo po tem, da zahtevajo veliko kapitala in pripravljalnega časa. Zato je še toliko pomembneje, da imajo vpletena podjetja zanesljiv in predvidljiv okvir glede okoliščin, v katerih delujejo. Namen čakati do leta 2011 in šele takrat razmišljati o načinih, kako bi lahko upoštevali tudi poseben položaj energetsko intenzivnih sektorjev, ne spoštuje upravičenih zahtev zadevnih podjetij za zagotovljeno stabilno okolje, da lahko izvedejo svoje načrtovanje. Negotove okoliščine za prihodnost so že vodile do odložitve naložb ali celo do njihove preusmeritve v tretje države. Zato Komisijo pozivamo, da čim prej razmisli o tem vprašanju in čim prej objavi ustrezne načrte.

Predlog spremembe 12

Člen 1(21) (člen 27(1))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko iz sistema Skupnosti izključijo kurilne naprave, ki imajo nazivno vhodno toplotno moč pod 25 MW, katerih emisije v poročilu pristojnemu organu v vsakem od predhodnih treh let so manjše od 10 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase in ki so predmet ukrepov, ki bodo dosegli enakovreden prispevek k zmanjšanju emisij, če zadevna država članica upošteva naslednje pogoje:






  (a) | Komisijo obvesti o vsaki takšni napravi, pri čemer podrobno opredeli sprejete enakovredne ukrepe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice lahko iz sistema Skupnosti izključijo kurilne naprave, ki imajo nazivno vhodno toplotno moč pod 25 MW, katerih emisije v poročilu pristojnemu organu v vsakem od predhodnih treh let so manjše od 10 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase in ki so predmet ukrepov, ki bodo dosegli enakovreden prispevek k zmanjšanju emisij, če zadevna država članica upošteva naslednje pogoje:

(a)

Komisijo obvesti o vsaki takšni napravi, pri čemer podrobno opredeli sprejete enakovredne ukrepe;

| (b) | potrdi, da je vzpostavljena ureditev spremljanja, da se oceni ali katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase; |
| --- | --- |

(b)

potrdi, da je vzpostavljena ureditev spremljanja, da se oceni ali katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase;

| (c) | če katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase ali če enakovredni ukrepi niso več vzpostavljeni, potrdi, da bo naprava ponovno vključena v sistem; |
| --- | --- |

(c)

če katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase ali če enakovredni ukrepi niso več vzpostavljeni, potrdi, da bo naprava ponovno vključena v sistem;

| (d) | objavi informacije iz točk (a), (b) in (c) za pripombe javnosti. |
| --- | --- |

(d)

objavi informacije iz točk (a), (b) in (c) za pripombe javnosti.

1.   Države članice lahko, upoštevajoč tudi mnenje lastnika, iz sistema Skupnosti izključijo kurilne naprave, ki imajo nazivno vhodno toplotno moč pod 25 MW, katerih emisije v poročilu pristojnemu organu v vsakem od predhodnih treh let so manjše od 10 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase in ki so predmet ukrepov, ki bodo dosegli enakovreden prispevek k zmanjšanju emisij. Države članice o teh ukrepih sprejemajo odločitve v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi na podlagi ustreznih smernic, ki ji je sprejela Komisija.

2.   Naprave iz prvega odstavka so lahko izključene iz sistema Skupnosti, pod pogojem da zadevna država članica izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | Komisijo obvesti o vsaki takšni napravi, pri čemer podrobno opredeli sprejete enakovredne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

Komisijo obvesti o vsaki takšni napravi, pri čemer podrobno opredeli sprejete enakovredne ukrepe;

| (b) | potrdi, da je vzpostavljena ureditev spremljanja, da se oceni ali katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase; |
| --- | --- |

(b)

potrdi, da je vzpostavljena ureditev spremljanja, da se oceni ali katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase;

| (c) | po posvetu z lokalnimi in regionalnimi organi potrdi, da bo v primeru, da katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase ali če enakovredni ukrepi niso več vzpostavljeni, naprava ponovno vključena v sistem; |
| --- | --- |

(c)

po posvetu z lokalnimi in regionalnimi organi potrdi, da bo v primeru, da katera koli naprava v katerem koli koledarskem letu izpušča 10 000 ton ali več ekvivalenta ogljikovega dioksida brez emisij iz biomase ali če enakovredni ukrepi niso več vzpostavljeni, naprava ponovno vključena v sistem;

| (d) | objavi informacije iz točk (a), (b) in (c) za pripombe javnosti. |
| --- | --- |

(d)

objavi informacije iz točk (a), (b) in (c) za pripombe javnosti.

Obrazložitev

Cilj je zbrati informacije o ukrepih za zmanjšanje emisij, ki se izvajajo na regionalni ravni, glede na to, da je podelitev dovoljenja za obratovanje v pristojnosti regij.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/28

---

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi komisije za skupno kmetijsko politiko po pregledu stanja

(2008/C 325/05)

ODBOR REGIJ

| — | izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem finančnih sredstev za razvoj podeželja. Za nadaljnje naložbe v nove izzive se ne bi smeli uporabljati le viri prvega stebra, zato poziva, naj se ta problem obravnava tudi pri drugih politikah EU, zlasti pri kohezijski politiki; |
| --- | --- |

—

izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem finančnih sredstev za razvoj podeželja. Za nadaljnje naložbe v nove izzive se ne bi smeli uporabljati le viri prvega stebra, zato poziva, naj se ta problem obravnava tudi pri drugih politikah EU, zlasti pri kohezijski politiki;

| — | močno priporoča spodbujanje sinergij med politiko razvoja podeželja in drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

—

močno priporoča spodbujanje sinergij med politiko razvoja podeželja in drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko politiko;

| — | podpira vse glasnejše pozive k naložbam v raziskave na področju kmetijstva in uporabi rezultatov raziskav ter pozdravlja predlog Komisije za prizadevanja za sinergije s 7. okvirnim programom za raziskave; |
| --- | --- |

—

podpira vse glasnejše pozive k naložbam v raziskave na področju kmetijstva in uporabi rezultatov raziskav ter pozdravlja predlog Komisije za prizadevanja za sinergije s 7. okvirnim programom za raziskave;

| — | meni, da se mora Evropa za spopadanje z novimi izzivi usmeriti na gospodarstvo zaprtega kroga in zato spodbuditi in podpreti inovacijo kmetijstva v celoti; |
| --- | --- |

—

meni, da se mora Evropa za spopadanje z novimi izzivi usmeriti na gospodarstvo zaprtega kroga in zato spodbuditi in podpreti inovacijo kmetijstva v celoti;

| — | meni, da bi morali v okviru boja proti podnebnim spremembam spodbujati celostne strategije preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morali v okviru boja proti podnebnim spremembam spodbujati celostne strategije preskrbe s hrano;

| — | meni, da bi bilo treba spodbujati regije, da za zmanjšanje svojih emisij ogljika razvijajo in spodbujajo lokalno proizvodnjo hrane in sorodnih izdelkov; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo treba spodbujati regije, da za zmanjšanje svojih emisij ogljika razvijajo in spodbujajo lokalno proizvodnjo hrane in sorodnih izdelkov;

| — | meni, da bi bilo treba povečati mlečne kvote za 2 % letno, vendar tudi predlaga, da Komisija zaščiti položaj kmetov na ranljivih območjih, če bi ga poslabšale višje mlečne kvote; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo treba povečati mlečne kvote za 2 % letno, vendar tudi predlaga, da Komisija zaščiti položaj kmetov na ranljivih območjih, če bi ga poslabšale višje mlečne kvote;

| — | meni, da ima Evropa socialno odgovornost, da si v največji možni meri prizadeva v rezultate sedanjih in prihodnjih pogajanj STO vključiti načela ljudi, planeta in dobička (socialne, okoljske in gospodarske trajnosti); |
| --- | --- |

—

meni, da ima Evropa socialno odgovornost, da si v največji možni meri prizadeva v rezultate sedanjih in prihodnjih pogajanj STO vključiti načela ljudi, planeta in dobička (socialne, okoljske in gospodarske trajnosti);

| — | želi poudariti, da so lokalni in regionalni organi v večini držav članic EU pridobili precej izkušenj in strokovnega znanja na področju razvoja podeželja, in pozdravlja poziv k sprejetju širših pristojnosti za izvajanje in usmerjenost v politiko EU za kmetijstvo in razvoj podeželja. |
| --- | --- |

—

želi poudariti, da so lokalni in regionalni organi v večini držav članic EU pridobili precej izkušenj in strokovnega znanja na področju razvoja podeželja, in pozdravlja poziv k sprejetju širših pristojnosti za izvajanje in usmerjenost v politiko EU za kmetijstvo in razvoj podeželja.

| Poročevalka | : | Lenie DWARSHUIS VAN DE BEEK (NL/ALDE), članica izvršnega sveta province Južna Holandija |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Lenie DWARSHUIS VAN DE BEEK (NL/ALDE), članica izvršnega sveta province Južna Holandija

Referenčni dokumenti

Predlog uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

Predlog uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembami na podlagi sprememb uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) (predložila Komisija) {SEC(2008) 1885} – {SEC(2008) 1886}

COM(2008) 306 konč. – 2008/0103 (CNS) – 2008/0104 (CNS) – 2008/0105 (CNS) – 2008/0106 (CNS)

Glavne točke mnenja

ODBOR REGIJ

| 1. | proučuje strateški pomen, ki ga imata kmetovanje in kmetijsko-živilska industrija za Evropo; upošteva izrazito mednarodno področje delovanja podjetij in podpira kakovostno kmetijsko proizvodnjo na celotnem ozemlju; se strinja z Evropsko komisijo o pomenu skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

proučuje strateški pomen, ki ga imata kmetovanje in kmetijsko-živilska industrija za Evropo; upošteva izrazito mednarodno področje delovanja podjetij in podpira kakovostno kmetijsko proizvodnjo na celotnem ozemlju; se strinja z Evropsko komisijo o pomenu skupne kmetijske politike;

| 2. | se strinja, da je za vzpostavitev sistema, ki evropskemu prebivalstvu zagotavlja določeno raven prehrambene samozadostnosti, po potrebi treba uvesti krizno upravljanje, in priznava, da pri proizvodnji živil trg ne more vedno rešiti problema enačbe med dohodkom proizvajalca in celotnim javnim povpraševanjem, zato je skupna kmetijska politika upravičena; |
| --- | --- |

2.

se strinja, da je za vzpostavitev sistema, ki evropskemu prebivalstvu zagotavlja določeno raven prehrambene samozadostnosti, po potrebi treba uvesti krizno upravljanje, in priznava, da pri proizvodnji živil trg ne more vedno rešiti problema enačbe med dohodkom proizvajalca in celotnim javnim povpraševanjem, zato je skupna kmetijska politika upravičena;

| 3. | glede priporočil, ki so že vključena v zakonodajne predloge, poudarja, da so še vedno aktualna mnoga priporočila iz njegovega predhodnega mnenja o pregledu stanja skupne kmetijske politike (CdR 197/2007). Za resnično zmanjšanje administrativne obremenitve regionalnih organov, pristojnih za izvajanje SKP, in kmetov pa so poleg že predloženih zakonodajnih predlogov potrebne dodatne poenostavitve, večja poenostavitev pa je potrebna zlasti na področju navzkrižne skladnosti. V povezavi s tem tudi razširitev zahtev iz Priloge III ne sme povečati obremenitev. Poleg tega je treba pri izvajanju posameznih ukrepov za posamezne standarde v skladu s Prilogo III upoštevati deloma zelo različne regionalne in naravne značilnosti, pa tudi veljavne predpise; |
| --- | --- |

3.

glede priporočil, ki so že vključena v zakonodajne predloge, poudarja, da so še vedno aktualna mnoga priporočila iz njegovega predhodnega mnenja o pregledu stanja skupne kmetijske politike (CdR 197/2007). Za resnično zmanjšanje administrativne obremenitve regionalnih organov, pristojnih za izvajanje SKP, in kmetov pa so poleg že predloženih zakonodajnih predlogov potrebne dodatne poenostavitve, večja poenostavitev pa je potrebna zlasti na področju navzkrižne skladnosti. V povezavi s tem tudi razširitev zahtev iz Priloge III ne sme povečati obremenitev. Poleg tega je treba pri izvajanju posameznih ukrepov za posamezne standarde v skladu s Prilogo III upoštevati deloma zelo različne regionalne in naravne značilnosti, pa tudi veljavne predpise;

| 4. | nasprotno kot v predhodnem mnenju se zavzema za to, da se odprava obvezne prahe v okviru drugega stebra podpre z neobveznimi ukrepi za varstvo okolja za določene površine; |
| --- | --- |

4.

nasprotno kot v predhodnem mnenju se zavzema za to, da se odprava obvezne prahe v okviru drugega stebra podpre z neobveznimi ukrepi za varstvo okolja za določene površine;

| 5. | priporoča, da se glede na sedanje razmere na trgu mleka ponovno razmisli o predlogih za povečanje kvot kot pripravi na njihovo ukinitev. Izbrati je treba ustrezne instrumente in po potrebi zagotoviti finančna sredstva, ki bodo preprečila deloma zelo neugoden položaj manj konkurenčnih in zaradi naravnih danosti prikrajšanih regij, ki bo nastal kot posledica ukinitve kvot; |
| --- | --- |

5.

priporoča, da se glede na sedanje razmere na trgu mleka ponovno razmisli o predlogih za povečanje kvot kot pripravi na njihovo ukinitev. Izbrati je treba ustrezne instrumente in po potrebi zagotoviti finančna sredstva, ki bodo preprečila deloma zelo neugoden položaj manj konkurenčnih in zaradi naravnih danosti prikrajšanih regij, ki bo nastal kot posledica ukinitve kvot;

| 6. | meni, da se pregled stanja SKP ne sme omejiti zgolj na nadaljevanje reforme iz leta 2003, ampak mora obravnavati tudi nove svetovne prehrambene razmere; se zavzema za previdnost, da med pregledom stanja ne bi nepopravljivo odstranili obstoječih tržnih instrumentov (razen instrumenta obvezne prahe). Glede na sedanjo nestabilnost na svetovnih trgih hrane bi zato morali ohraniti možnost za vnovično aktiviranje tovrstnih instrumentov, četudi se trenutno ne uporabljajo; |
| --- | --- |

6.

meni, da se pregled stanja SKP ne sme omejiti zgolj na nadaljevanje reforme iz leta 2003, ampak mora obravnavati tudi nove svetovne prehrambene razmere; se zavzema za previdnost, da med pregledom stanja ne bi nepopravljivo odstranili obstoječih tržnih instrumentov (razen instrumenta obvezne prahe). Glede na sedanjo nestabilnost na svetovnih trgih hrane bi zato morali ohraniti možnost za vnovično aktiviranje tovrstnih instrumentov, četudi se trenutno ne uporabljajo;

| 7. | se strinja glede pomena novih izzivov in da je za uspešen začetek ukrepov v okviru novih izzivov potrebna močna pobuda; |
| --- | --- |

7.

se strinja glede pomena novih izzivov in da je za uspešen začetek ukrepov v okviru novih izzivov potrebna močna pobuda;

| 8. | vendar izraža zaskrbljenost, da bi lahko oblika modulacije, ki jo predlaga Komisija, na splošno bistveno znižala dohodek kmetov, odvisno od posamezne regije; |
| --- | --- |

8.

vendar izraža zaskrbljenost, da bi lahko oblika modulacije, ki jo predlaga Komisija, na splošno bistveno znižala dohodek kmetov, odvisno od posamezne regije;

| 9. | meni, da Komisija ne bi smela podcenjevati pomena zanesljivosti dogovorjenega finančnega okvira SKP do leta 2013; |
| --- | --- |

9.

meni, da Komisija ne bi smela podcenjevati pomena zanesljivosti dogovorjenega finančnega okvira SKP do leta 2013;

| 10. | predlaga, da se del sproščenih virov razen v ukrepe za nove izzive vloži v druge ukrepe, npr. v podporne ukrepe novega prvega stebra, namenjene sektorju Skupnosti za ovce in koze, ki je gospodarsko in okoljsko zelo pomemben, trenutno pa mu grozi drastično zmanjšanje števila rejnih živali v celi Evropi, in tudi v sedanje ukrepe drugega stebra na področju kmetijstva, v različne nove ukrepe drugega stebra za pomoč kmetom, da se prilagodijo novemu položaju prvega stebra, ali v druge ukrepe drugega stebra, namenjene za kritje stroškov različnih ukrepov večnamenskega kmetijstva za splošno javnost; |
| --- | --- |

10.

predlaga, da se del sproščenih virov razen v ukrepe za nove izzive vloži v druge ukrepe, npr. v podporne ukrepe novega prvega stebra, namenjene sektorju Skupnosti za ovce in koze, ki je gospodarsko in okoljsko zelo pomemben, trenutno pa mu grozi drastično zmanjšanje števila rejnih živali v celi Evropi, in tudi v sedanje ukrepe drugega stebra na področju kmetijstva, v različne nove ukrepe drugega stebra za pomoč kmetom, da se prilagodijo novemu položaju prvega stebra, ali v druge ukrepe drugega stebra, namenjene za kritje stroškov različnih ukrepov večnamenskega kmetijstva za splošno javnost;

| 11. | meni, da bi se ravnovesje med cilji in ukrepi lahko razlikovalo v primeru regij, ki so doslej že izvedle mnogo ukrepov v smislu novih izzivov ali so svoje vire v veliki meri že porabile v skladu z novimi izzivi; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi se ravnovesje med cilji in ukrepi lahko razlikovalo v primeru regij, ki so doslej že izvedle mnogo ukrepov v smislu novih izzivov ali so svoje vire v veliki meri že porabile v skladu z novimi izzivi;

| 12. | meni, da če evropska kmetijska politika spoštuje temeljne elemente evropske politike, mora uporaba modulacije najprej temeljiti na proizvodnih pogojih, šele nato je treba prednostno proučiti globalna merila konkurence; |
| --- | --- |

12.

meni, da če evropska kmetijska politika spoštuje temeljne elemente evropske politike, mora uporaba modulacije najprej temeljiti na proizvodnih pogojih, šele nato je treba prednostno proučiti globalna merila konkurence;

| 13. | meni, da je odločitve o modulaciji najbolje sprejemati na decentralizirani ravni, da bi bolje odražale različnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb; |
| --- | --- |

13.

meni, da je odločitve o modulaciji najbolje sprejemati na decentralizirani ravni, da bi bolje odražale različnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb;

| 14. | v tem mnenju o zakonodajnih predlogih izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem finančnih sredstev za razvoj podeželja na splošno in zlasti za nove izzive, ter v skladu s tem jasno ugotavlja, da se za nadaljnje investicije v nove izzive v bližnji prihodnosti ne bi smeli uporabljati le viri prvega stebra, in zato poziva, naj se ta problem obravnava tudi pri drugih politikah EU, zlasti pri kohezijski politiki; |
| --- | --- |

14.

v tem mnenju o zakonodajnih predlogih izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem finančnih sredstev za razvoj podeželja na splošno in zlasti za nove izzive, ter v skladu s tem jasno ugotavlja, da se za nadaljnje investicije v nove izzive v bližnji prihodnosti ne bi smeli uporabljati le viri prvega stebra, in zato poziva, naj se ta problem obravnava tudi pri drugih politikah EU, zlasti pri kohezijski politiki;

| 15. | se v tem mnenju osredotoča na predlog Uredbe (ES) št. 1698/2005 o razvoju podeželja, katere cilj je doseči najboljše rezultate v zvezi z novimi izzivi; |
| --- | --- |

15.

se v tem mnenju osredotoča na predlog Uredbe (ES) št. 1698/2005 o razvoju podeželja, katere cilj je doseči najboljše rezultate v zvezi z novimi izzivi;

| 16. | se v tem mnenju opredeljuje o prihodnosti SKP v mednarodnem okviru, vključno z vprašanji, povezanimi s STO, kot je intelektualna lastnina ter označevanje kakovosti in porabe energije v EU; |
| --- | --- |

16.

se v tem mnenju opredeljuje o prihodnosti SKP v mednarodnem okviru, vključno z vprašanji, povezanimi s STO, kot je intelektualna lastnina ter označevanje kakovosti in porabe energije v EU;

| 17. | v tem mnenju poziva Komisijo, naj povabi OR, da prispeva k nadaljnjim razpravam in oblikovanju politike, in napoveduje nove pobude OR, kot je priprava konference zainteresiranih strani in dokumenta o viziji za kmetijstvo in razvoj podeželja v Evropi s poudarkom na regionalnem odločanju in na nadaljnjih prizadevanjih za okolju prijaznejše kmetijstvo; |
| --- | --- |

17.

v tem mnenju poziva Komisijo, naj povabi OR, da prispeva k nadaljnjim razpravam in oblikovanju politike, in napoveduje nove pobude OR, kot je priprava konference zainteresiranih strani in dokumenta o viziji za kmetijstvo in razvoj podeželja v Evropi s poudarkom na regionalnem odločanju in na nadaljnjih prizadevanjih za okolju prijaznejše kmetijstvo;

| 18. | poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije ter odločilen pomen varnosti živil in varnosti preskrbe s hrano, saj je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije ter odločilen pomen varnosti živil in varnosti preskrbe s hrano, saj je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu;

| 19. | za zagotovitev nemotenega prehoda po izteku mlečnih kvot leta 2015 je potreben „mehak pristanek“. Odbor se zavzema za najmanj 2-odstotno letno povečanje mlečnih kvot, vsaj v regijah in državah z večjim proizvodnim potencialom. Glede na velika trenutna količinska in cenovna nihanja bi bilo treba do izteka sistema kvot ohraniti mehanizme za upravljanje trgov. |
| --- | --- |

19.

za zagotovitev nemotenega prehoda po izteku mlečnih kvot leta 2015 je potreben „mehak pristanek“. Odbor se zavzema za najmanj 2-odstotno letno povečanje mlečnih kvot, vsaj v regijah in državah z večjim proizvodnim potencialom. Glede na velika trenutna količinska in cenovna nihanja bi bilo treba do izteka sistema kvot ohraniti mehanizme za upravljanje trgov.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Skupna kmetijska politika

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da je skupna kmetijska politika danes pomembna in bo v bližnji prihodnosti tudi ostala pomembna, kajti razprave o rezultatih SKP se bodo še nadaljevale z vidika vse večjega svetovnega povpraševanja po hrani, krmi, gorivih in vlaknih; |
| --- | --- |

20.

meni, da je skupna kmetijska politika danes pomembna in bo v bližnji prihodnosti tudi ostala pomembna, kajti razprave o rezultatih SKP se bodo še nadaljevale z vidika vse večjega svetovnega povpraševanja po hrani, krmi, gorivih in vlaknih;

| 21. | meni, da evropsko kmetijstvo v vedno bolj globaliziranem svetu ne more obstajati brez močne evropske politike z mehanizmi za urejanje trga, ki upošteva geografsko, socialno in ekonomsko raznolikost evropskih regij ter je hkrati usmerjena k strateškim ciljem in povpraševanju potrošnikov in ponuja priložnosti za regionalno raven in regionalno vključenost, zlasti v zvezi z novimi cilji, ob tem pa je trajnostna z ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika ter prispeva k blaginji podeželja; |
| --- | --- |

21.

meni, da evropsko kmetijstvo v vedno bolj globaliziranem svetu ne more obstajati brez močne evropske politike z mehanizmi za urejanje trga, ki upošteva geografsko, socialno in ekonomsko raznolikost evropskih regij ter je hkrati usmerjena k strateškim ciljem in povpraševanju potrošnikov in ponuja priložnosti za regionalno raven in regionalno vključenost, zlasti v zvezi z novimi cilji, ob tem pa je trajnostna z ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika ter prispeva k blaginji podeželja;

| 22. | tako kot Evropska komisija meni, da so podnebne spremembe, energija iz biomase, upravljanje voda in raznolikost vrst pomembni izzivi za prihodnost, tudi v kmetijstvu. Zato je treba preveriti, kakšen je lahko pozitiven prispevek SKP k potrebnim prilagoditvam; zahteva, da se ustrezno upoštevajo že doseženi rezultati držav članic in regij na tem področju; |
| --- | --- |

22.

tako kot Evropska komisija meni, da so podnebne spremembe, energija iz biomase, upravljanje voda in raznolikost vrst pomembni izzivi za prihodnost, tudi v kmetijstvu. Zato je treba preveriti, kakšen je lahko pozitiven prispevek SKP k potrebnim prilagoditvam; zahteva, da se ustrezno upoštevajo že doseženi rezultati držav članic in regij na tem področju;

| 23. | je zaskrbljen zaradi predlogov Komisije za nadaljnjo odpravo ukrepov Skupnosti za posredovanje v času nestabilnosti na trgih; meni, da je pomembno ohraniti instrumente za posredovanje na trgu, ki trenutno obstajajo in se financirajo s sredstvi Skupnosti; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi predlogov Komisije za nadaljnjo odpravo ukrepov Skupnosti za posredovanje v času nestabilnosti na trgih; meni, da je pomembno ohraniti instrumente za posredovanje na trgu, ki trenutno obstajajo in se financirajo s sredstvi Skupnosti;

| 24. | si bo še naprej prizadeval za to, da potreben pregled SKP ne bo pripeljal do kakršne koli ponovne nacionalizacije te politike; to pomeni, da je treba kljub temu, da se izvajanje in sofinanciranje politike lahko prenese na regije in države članice, SKP, vključno s strategijo in proračunom, zagotoviti na skupni ravni; se zavzema za to, da omejitev sredstev za SKP, sprejeta s finančnim okvirom EU za obdobje 2007–2013, ostane nespremenjena do konca tega finančnega obdobja; |
| --- | --- |

24.

si bo še naprej prizadeval za to, da potreben pregled SKP ne bo pripeljal do kakršne koli ponovne nacionalizacije te politike; to pomeni, da je treba kljub temu, da se izvajanje in sofinanciranje politike lahko prenese na regije in države članice, SKP, vključno s strategijo in proračunom, zagotoviti na skupni ravni; se zavzema za to, da omejitev sredstev za SKP, sprejeta s finančnim okvirom EU za obdobje 2007–2013, ostane nespremenjena do konca tega finančnega obdobja;

| 25. | glede na sedanje gospodarske razmere in veliko krizo, ki prizadeva evropske države in ima še posebej škodljiv vpliv na podeželsko družbo, priporoča, da Komisija ne sprejema nobenih ukrepov, ki bi lahko povečali brezposelnost in spodbudili zmanjšanje gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

25.

glede na sedanje gospodarske razmere in veliko krizo, ki prizadeva evropske države in ima še posebej škodljiv vpliv na podeželsko družbo, priporoča, da Komisija ne sprejema nobenih ukrepov, ki bi lahko povečali brezposelnost in spodbudili zmanjšanje gospodarskih dejavnosti;

| 26. | meni, da bi morala biti vsa neposredna pomoč povezana z ohranjanjem kmetijske dejavnosti, čeprav bi jo bilo mogoče ločiti od dejanske pridelave; v tem okviru pregled stanja ne bi smel služiti kot priložnost za nadaljnje ločevanje neposredne pomoči; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morala biti vsa neposredna pomoč povezana z ohranjanjem kmetijske dejavnosti, čeprav bi jo bilo mogoče ločiti od dejanske pridelave; v tem okviru pregled stanja ne bi smel služiti kot priložnost za nadaljnje ločevanje neposredne pomoči;

| 27. | meni, da bi se tako zgodovinski kot regionalni model morala postopno približati enotni pomoči delovni enoti na ravni Skupnosti, ki bi bila modulirana v skladu z dobrinami in storitvami, ki se jih zagotavlja družbi v okviru večnamenske kmetijske industrije; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi se tako zgodovinski kot regionalni model morala postopno približati enotni pomoči delovni enoti na ravni Skupnosti, ki bi bila modulirana v skladu z dobrinami in storitvami, ki se jih zagotavlja družbi v okviru večnamenske kmetijske industrije;

| 28. | opozarja, da utegne predlog Komisije, da uvede prag, pod katerim se pomoči ne krijejo več, postati z družbenega vidika regresivni ukrep in ima lahko glede na regionalne raznolikosti velik socialni vpliv na številne regije; zato meni, da bi bilo treba ukrepe za poenostavitev uvajati znotraj konteksta vsake države članice; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da utegne predlog Komisije, da uvede prag, pod katerim se pomoči ne krijejo več, postati z družbenega vidika regresivni ukrep in ima lahko glede na regionalne raznolikosti velik socialni vpliv na številne regije; zato meni, da bi bilo treba ukrepe za poenostavitev uvajati znotraj konteksta vsake države članice;

| 29. | v luči predloga Komisije, da do 30. junija 2011 predstavi poročilo o pogojih za postopno odpravo mlečnih kvot, meni, da bi morali vsakršno odločitev o prihodnosti sistema kvot preložiti na čas po tem datumu; |
| --- | --- |

29.

v luči predloga Komisije, da do 30. junija 2011 predstavi poročilo o pogojih za postopno odpravo mlečnih kvot, meni, da bi morali vsakršno odločitev o prihodnosti sistema kvot preložiti na čas po tem datumu;

| 30. | ugotavlja, da Komisija sama priznava, da bo odprava sistema kvot ali preprosto postopno višanje kvot, verjetno pripeljalo do nižjih cen; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da Komisija sama priznava, da bo odprava sistema kvot ali preprosto postopno višanje kvot, verjetno pripeljalo do nižjih cen;

| 31. | predlaga, da se v okviru pregleda stanja in tudi po izteku sistema kvot za obvladovanje odvečne količine in nihanja cen ohranijo ustrezni mehanizmi tržnega uravnavanja; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se v okviru pregleda stanja in tudi po izteku sistema kvot za obvladovanje odvečne količine in nihanja cen ohranijo ustrezni mehanizmi tržnega uravnavanja;

| 32. | priporoča, da se tržni instrumenti za mleko in mlečne izdelke ohranijo, dokler so uporabni, tudi po letu 2015; |
| --- | --- |

32.

priporoča, da se tržni instrumenti za mleko in mlečne izdelke ohranijo, dokler so uporabni, tudi po letu 2015;

| 33. | poziva Komisijo, naj oblikuje poseben sklad proračuna Skupnosti, v katerega bi se po potrebi stekala tudi nacionalna sredstva, da bi izboljšali možnosti za preživetje kmetij, ki se nahajajo v manj konkurenčnih in/ali geografsko prikrajšanih regijah ali slabših okoliščinah; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj oblikuje poseben sklad proračuna Skupnosti, v katerega bi se po potrebi stekala tudi nacionalna sredstva, da bi izboljšali možnosti za preživetje kmetij, ki se nahajajo v manj konkurenčnih in/ali geografsko prikrajšanih regijah ali slabših okoliščinah;

| 34. | predlaga, da bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da te kmetije podprejo na različne načine, npr. s ponovno opredelitvijo kot območja z omejenimi možnostmi, z ukrepi drugega stebra in/ali z uporabo člena 68 in tako zagotovijo varnostno mrežo; |
| --- | --- |

34.

predlaga, da bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da te kmetije podprejo na različne načine, npr. s ponovno opredelitvijo kot območja z omejenimi možnostmi, z ukrepi drugega stebra in/ali z uporabo člena 68 in tako zagotovijo varnostno mrežo;

| 35. | se zavzema za previdnost, da se med pregledom stanja ne odpravijo tržni mehanizmi za mleko in mlečne izdelke; meni, da bi bilo treba ohraniti dosedanje mehanizme; |
| --- | --- |

35.

se zavzema za previdnost, da se med pregledom stanja ne odpravijo tržni mehanizmi za mleko in mlečne izdelke; meni, da bi bilo treba ohraniti dosedanje mehanizme;

| 36. | meni, da so vplivi kmetijstva na okolje velik izziv in da bi si EU morala prizadevati za okolju prijaznejše kmetijstvo. Zato je treba nadaljevati razpravo o varstvu okolja v kmetijstvu. |
| --- | --- |

36.

meni, da so vplivi kmetijstva na okolje velik izziv in da bi si EU morala prizadevati za okolju prijaznejše kmetijstvo. Zato je treba nadaljevati razpravo o varstvu okolja v kmetijstvu.

Sinergija, dopolnjevanje in razmejitev skupne politike

ODBOR REGIJ

| 37. | izraža zaskrbljenost, da bi bili poskusi uporabe krovnega pristopa k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj lahko problematični in bi sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja; |
| --- | --- |

37.

izraža zaskrbljenost, da bi bili poskusi uporabe krovnega pristopa k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj lahko problematični in bi sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja;

| 38. | meni, da obstaja vse večje razhajanje med sredstvi, ki so na voljo v okviru drugega stebra, in učinkom zastavljenih ciljev, ki obsegajo tako „nove izzive“ kot tudi „aktualne izzive“, povezane z ekonomsko, socialno in okoljsko kakovostjo podeželskih območij; |
| --- | --- |

38.

meni, da obstaja vse večje razhajanje med sredstvi, ki so na voljo v okviru drugega stebra, in učinkom zastavljenih ciljev, ki obsegajo tako „nove izzive“ kot tudi „aktualne izzive“, povezane z ekonomsko, socialno in okoljsko kakovostjo podeželskih območij;

| 39. | meni, da je SKP v prvi vrsti namenjena kmetijstvu in da ne sme postati zgolj sveženj politike ozemeljske kohezije. Ko SKP ustrezno upošteva regionalne posebnosti in različne proizvodne sisteme, prispeva tudi k ozemeljski koheziji. Vsi predlogi za spremembe, izhajajoči iz pregleda stanja, morajo zadostno upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme, ki obstajajo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

39.

meni, da je SKP v prvi vrsti namenjena kmetijstvu in da ne sme postati zgolj sveženj politike ozemeljske kohezije. Ko SKP ustrezno upošteva regionalne posebnosti in različne proizvodne sisteme, prispeva tudi k ozemeljski koheziji. Vsi predlogi za spremembe, izhajajoči iz pregleda stanja, morajo zadostno upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme, ki obstajajo v Evropski uniji;

| 40. | pozdravlja predlog za večjo prožnost člena 69 Uredbe (ES) 1782/2003, obenem pa meni, da ta ukrep ne zadošča za soočenje z odpravo tržnih mehanizmov, ki jih predlaga Komisija, zlasti s posledicami odprave mlečnih kvot; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja predlog za večjo prožnost člena 69 Uredbe (ES) 1782/2003, obenem pa meni, da ta ukrep ne zadošča za soočenje z odpravo tržnih mehanizmov, ki jih predlaga Komisija, zlasti s posledicami odprave mlečnih kvot;

| 41. | meni, da razvoj podeželja v smeri obsežnejših inovacij, večje trajnosti in boljše kakovosti storitev za vse prebivalce in zainteresirane strani v gospodarstvu bistveno presega okvir kmetijskega razvoja; |
| --- | --- |

41.

meni, da razvoj podeželja v smeri obsežnejših inovacij, večje trajnosti in boljše kakovosti storitev za vse prebivalce in zainteresirane strani v gospodarstvu bistveno presega okvir kmetijskega razvoja;

| 42. | podpira vse glasnejše pozive k naložbam v raziskave na področju kmetijstva in uporabi rezultatov raziskav ter pozdravlja predlog Komisije za prizadevanja za sinergije s 7. okvirnim programom za raziskave; |
| --- | --- |

42.

podpira vse glasnejše pozive k naložbam v raziskave na področju kmetijstva in uporabi rezultatov raziskav ter pozdravlja predlog Komisije za prizadevanja za sinergije s 7. okvirnim programom za raziskave;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da politika državnih pomoči ne bo ovirala spodbujanja inovacij in modernizacije kmetij in drugih živilskih podjetij, ki sta potrebna za soočanje z novimi izzivi za povečanje konkurenčnosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da politika državnih pomoči ne bo ovirala spodbujanja inovacij in modernizacije kmetij in drugih živilskih podjetij, ki sta potrebna za soočanje z novimi izzivi za povečanje konkurenčnosti;

| 44. | močno priporoča spodbujanje sinergij med politiko razvoja podeželja in drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko politiko, in bi pozdravil vsako priložnost, da prispeva k prihodnjim posvetovanjem o razpravah, ki bi proučevale te sinergije. |
| --- | --- |

44.

močno priporoča spodbujanje sinergij med politiko razvoja podeželja in drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko politiko, in bi pozdravil vsako priložnost, da prispeva k prihodnjim posvetovanjem o razpravah, ki bi proučevale te sinergije.

Več odločanja na regionalni ravni

ODBOR REGIJ

| 45. | poudarja, da ima izvajanje vseh ukrepov SKP vpliv na lokalni ravni in da je regionalna raven najprimernejša za doseganje najboljših rezultatov pri izvajanju skupne politike; vendar pri tem ne sme priti do izkrivljanja konkurence med državami članicami oz. regijami; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da ima izvajanje vseh ukrepov SKP vpliv na lokalni ravni in da je regionalna raven najprimernejša za doseganje najboljših rezultatov pri izvajanju skupne politike; vendar pri tem ne sme priti do izkrivljanja konkurence med državami članicami oz. regijami;

| 46. | želi poudariti, da so lokalni in regionalni organi v večini držav članic EU pridobili precej izkušenj in strokovnega znanja na področju razvoja podeželja, npr. pri izvajanju programov PRODER in LEADER v zadnjem desetletju, in pozdravlja poziv k sprejetju širših pristojnosti za izvajanje in usmerjenost v politiko EU za kmetijstvo in razvoj podeželja; |
| --- | --- |

46.

želi poudariti, da so lokalni in regionalni organi v večini držav članic EU pridobili precej izkušenj in strokovnega znanja na področju razvoja podeželja, npr. pri izvajanju programov PRODER in LEADER v zadnjem desetletju, in pozdravlja poziv k sprejetju širših pristojnosti za izvajanje in usmerjenost v politiko EU za kmetijstvo in razvoj podeželja;

| 47. | želi poudariti, da je za vzpostavitev ukrepov za zmanjšanje upravnih stroškov SKP najbolj primerna regionalna raven; meni, da bi možnost izvzetja kmetov, ki prejemajo pomoč pod določenim pragom, iz obvezne modulacije v nekaterih regijah pomenila občutno zmanjšanje teh upravnih stroškov; |
| --- | --- |

47.

želi poudariti, da je za vzpostavitev ukrepov za zmanjšanje upravnih stroškov SKP najbolj primerna regionalna raven; meni, da bi možnost izvzetja kmetov, ki prejemajo pomoč pod določenim pragom, iz obvezne modulacije v nekaterih regijah pomenila občutno zmanjšanje teh upravnih stroškov;

| 48. | poudarja, da bo za premik od preteklega k regionalnemu modelu plačil, ki ga spodbuja Komisija, treba uporabiti bolj geografsko določena merila in obravnavati regionalne in lokalne pristojnosti, kot so gospodarjenje z vodnimi viri, oskrba z energijo in prostorsko načrtovanje; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da bo za premik od preteklega k regionalnemu modelu plačil, ki ga spodbuja Komisija, treba uporabiti bolj geografsko določena merila in obravnavati regionalne in lokalne pristojnosti, kot so gospodarjenje z vodnimi viri, oskrba z energijo in prostorsko načrtovanje;

| 49. | meni, da izvajanje politike razvoja podeželja potrebuje večjo tehnično podporo in podporo na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

49.

meni, da izvajanje politike razvoja podeželja potrebuje večjo tehnično podporo in podporo na področju izobraževanja;

| 50. | poudarja potrebo po okrepljenem in obširnejšem informiranju proizvajalcev in potrošnikov o kmetijskih zadevah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, da bi se okrepila zavest in občutek odgovornosti različnih družbenih skupin glede pomena kmetijstva za naše vsakdanje življenje in da bi opozorili na pomen, ki ga je imelo, ima in bo imelo kmetijstvo v prihodnje za razvoj na gospodarskem, socialnem in okoljevarstvenem področju; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po okrepljenem in obširnejšem informiranju proizvajalcev in potrošnikov o kmetijskih zadevah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, da bi se okrepila zavest in občutek odgovornosti različnih družbenih skupin glede pomena kmetijstva za naše vsakdanje življenje in da bi opozorili na pomen, ki ga je imelo, ima in bo imelo kmetijstvo v prihodnje za razvoj na gospodarskem, socialnem in okoljevarstvenem področju;

| 51. | se zavzema za opredelitev in uvedbo dodatnega elementa za klasifikacijo podjetij pod pragom modulacije, da bi lahko razlikovali velika podjetja s centralnim upravljanjem od podjetij z lokalnim upravljanjem v okviru zadruge in bi države članice lahko sprejele podporne ukrepe in tako zagotovile mehak pristanek za te zadruge. |
| --- | --- |

51.

se zavzema za opredelitev in uvedbo dodatnega elementa za klasifikacijo podjetij pod pragom modulacije, da bi lahko razlikovali velika podjetja s centralnim upravljanjem od podjetij z lokalnim upravljanjem v okviru zadruge in bi države članice lahko sprejele podporne ukrepe in tako zagotovile mehak pristanek za te zadruge.

Mednarodni okvir, trgovinska vprašanja in prihodnost SKP

ODBOR REGIJ

| 52. | ugotavlja, da se bo zaradi skokovite rasti števila svetovnega prebivalstva, večje blaginje in kupne moči v bližnji prihodnosti močno povečalo povpraševanje po kmetijskih proizvodih in hrani, ki bo trajalo več let; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da se bo zaradi skokovite rasti števila svetovnega prebivalstva, večje blaginje in kupne moči v bližnji prihodnosti močno povečalo povpraševanje po kmetijskih proizvodih in hrani, ki bo trajalo več let;

| 53. | ugotavlja, da bo povečanje števila prebivalstva in kupne moči povzročilo tudi veliko rast povpraševanja po visokokakovostni hrani, predelani hrani, mesu in mlečnih izdelkih ter da bo zaradi tega prišlo do pomanjkanja pridelkov, vključno z žiti, vlakni in drugimi kmetijskimi surovinami; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da bo povečanje števila prebivalstva in kupne moči povzročilo tudi veliko rast povpraševanja po visokokakovostni hrani, predelani hrani, mesu in mlečnih izdelkih ter da bo zaradi tega prišlo do pomanjkanja pridelkov, vključno z žiti, vlakni in drugimi kmetijskimi surovinami;

| 54. | izraža skrb, da predlagano povečanje mlečnih kvot za 1 % letno od leta 2009 do leta 2013 ne bo zadostno, in meni, da bi jih bilo treba povečati za 2 % letno, vendar tudi predlaga, da Komisija zaščiti položaj kmetov na ranljivih območjih, če bi ga poslabšale višje mlečne kvote; |
| --- | --- |

54.

izraža skrb, da predlagano povečanje mlečnih kvot za 1 % letno od leta 2009 do leta 2013 ne bo zadostno, in meni, da bi jih bilo treba povečati za 2 % letno, vendar tudi predlaga, da Komisija zaščiti položaj kmetov na ranljivih območjih, če bi ga poslabšale višje mlečne kvote;

| 55. | meni, da obstaja potreba po tem, da zakonodaja Skupnosti omogoči bolj ambiciozen okvir odnosov med panogami, kar bi med drugim omogočilo uveljavitev ukrepov na regionalni ali državni ravni za urejanje stopenj dobička vsakega člena v prehrambeni verigi, ne da bi to veljalo za spremembo pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

55.

meni, da obstaja potreba po tem, da zakonodaja Skupnosti omogoči bolj ambiciozen okvir odnosov med panogami, kar bi med drugim omogočilo uveljavitev ukrepov na regionalni ali državni ravni za urejanje stopenj dobička vsakega člena v prehrambeni verigi, ne da bi to veljalo za spremembo pravil o konkurenci;

| 56. | meni, da si mora SKP še naprej prizadevati za dosego ciljev zagotavljanja kakovostne hrane državljanom EU v zadostnih količinah, ob zajamčeni zdravstveni varnosti, po poštenih cenah, ustvarjanje ekonomsko uspešnih kmetij, ohranjanje naše podeželske dediščine in varstva okolja na podeželju, ter da se je sedaj razvila do stopnje, ko se lahko sooči z izzivi in spreminjajočimi se potrebami, hkrati pa je vzpostavila pogoje poštene konkurence, ki omogoča evropskemu kmetijstvu, da ohrani močno prisotnost na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

56.

meni, da si mora SKP še naprej prizadevati za dosego ciljev zagotavljanja kakovostne hrane državljanom EU v zadostnih količinah, ob zajamčeni zdravstveni varnosti, po poštenih cenah, ustvarjanje ekonomsko uspešnih kmetij, ohranjanje naše podeželske dediščine in varstva okolja na podeželju, ter da se je sedaj razvila do stopnje, ko se lahko sooči z izzivi in spreminjajočimi se potrebami, hkrati pa je vzpostavila pogoje poštene konkurence, ki omogoča evropskemu kmetijstvu, da ohrani močno prisotnost na svetovnem trgu;

| 57. | opozarja, da je treba za vzpostavitev ustreznih enakopravnih mednarodnih pogojev uporabiti enotne fitosanitarne, veterinarske in okoljske standarde za prehrambene izdelke za potrošnjo v EU, ne glede na to, ali so ti proizvedeni v EU ali prihajajo iz tretjih držav, in da je treba organom mejne kontrole, Uradu za prehrano in veterinarstvo in Evropski agenciji za varnost hrane, zagotoviti potrebna sredstva; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je treba za vzpostavitev ustreznih enakopravnih mednarodnih pogojev uporabiti enotne fitosanitarne, veterinarske in okoljske standarde za prehrambene izdelke za potrošnjo v EU, ne glede na to, ali so ti proizvedeni v EU ali prihajajo iz tretjih držav, in da je treba organom mejne kontrole, Uradu za prehrano in veterinarstvo in Evropski agenciji za varnost hrane, zagotoviti potrebna sredstva;

| 58. | ugotavlja, da je proizvodnja živil še naprej težišče in glavna naloga kmetijstva, da je gojenje energetskih rastlin dodaten prispevek kmetijstva k doseganju ciljev energetske in podnebne politike Skupnosti in je pomembna možnost za ustvarjanje dodane vrednosti v kmetijstvu in na podeželju, in predlaga, da se to vprašanje znova obravnava v okviru novih izzivov; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da je proizvodnja živil še naprej težišče in glavna naloga kmetijstva, da je gojenje energetskih rastlin dodaten prispevek kmetijstva k doseganju ciljev energetske in podnebne politike Skupnosti in je pomembna možnost za ustvarjanje dodane vrednosti v kmetijstvu in na podeželju, in predlaga, da se to vprašanje znova obravnava v okviru novih izzivov;

| 59. | meni, da je Evropa socialno odgovorna, da si v največji možni meri prizadeva v rezultate sedanjih in prihodnjih pogajanj STO vključiti načela ljudi, planeta in dobička (socialne, okoljske in gospodarske trajnosti); |
| --- | --- |

59.

meni, da je Evropa socialno odgovorna, da si v največji možni meri prizadeva v rezultate sedanjih in prihodnjih pogajanj STO vključiti načela ljudi, planeta in dobička (socialne, okoljske in gospodarske trajnosti);

| 60. | predlaga, da Komisija doseže dogovor o intelektualni lastnini, ki zajema geografske označbe (priznani regionalni izdelki), preden podpiše sporazum STO o kmetijstvu; |
| --- | --- |

60.

predlaga, da Komisija doseže dogovor o intelektualni lastnini, ki zajema geografske označbe (priznani regionalni izdelki), preden podpiše sporazum STO o kmetijstvu;

| 61. | predlaga, da Komisija na podlagi sedaj predpisanih meril opredeli evropski znak kakovosti za hrano. |
| --- | --- |

61.

predlaga, da Komisija na podlagi sedaj predpisanih meril opredeli evropski znak kakovosti za hrano.

Novi izzivi

ODBOR REGIJ

| 62. | želi poudariti, da izzivov SKP ne more obravnavati samo SKP, temveč jih morajo obravnavati vse politike Skupnosti; |
| --- | --- |

62.

želi poudariti, da izzivov SKP ne more obravnavati samo SKP, temveč jih morajo obravnavati vse politike Skupnosti;

| 63. | meni, da bi morali v okviru boja proti podnebnim spremembam spodbujati celostne strategije preskrbe s hrano, s katerimi bi skrajšali razdaljo prevoza hrane in ki bi zajemale ravnanje z odpadki in upravljanje z energijo ter bi vzpostavile sistem označevanja na podlagi meril porekla, kakovosti in trajnosti, ki bi vključeval podatek o celotni porabi energije do trenutka, ko izdelek doseže potrošnika; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi morali v okviru boja proti podnebnim spremembam spodbujati celostne strategije preskrbe s hrano, s katerimi bi skrajšali razdaljo prevoza hrane in ki bi zajemale ravnanje z odpadki in upravljanje z energijo ter bi vzpostavile sistem označevanja na podlagi meril porekla, kakovosti in trajnosti, ki bi vključeval podatek o celotni porabi energije do trenutka, ko izdelek doseže potrošnika;

| 64. | meni, da bi bilo treba spodbujati regije, da za zmanjšanje svojih emisij ogljika razvijajo in spodbujajo lokalno proizvodnjo hrane in sorodnih izdelkov; |
| --- | --- |

64.

meni, da bi bilo treba spodbujati regije, da za zmanjšanje svojih emisij ogljika razvijajo in spodbujajo lokalno proizvodnjo hrane in sorodnih izdelkov;

| 65. | se zaveda, da člena 28 in 29 Pogodbe ES prepovedujeta količinske omejitve pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu ter vse ukrepe z enakim učinkom med državami članicami, vendar meni, da bi bilo mogoče potrditi ukrepe, navedene v 29. in 30. točki osnutka mnenja, glede na to, da Evropsko sodišče dopušča ukrepe, ki so v skupnem javnem interesu, kot je boj proti podnebnim spremembam, in zato zahteva nadaljnje proučevanje različnih rešitev; |
| --- | --- |

65.

se zaveda, da člena 28 in 29 Pogodbe ES prepovedujeta količinske omejitve pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu ter vse ukrepe z enakim učinkom med državami članicami, vendar meni, da bi bilo mogoče potrditi ukrepe, navedene v 29. in 30. točki osnutka mnenja, glede na to, da Evropsko sodišče dopušča ukrepe, ki so v skupnem javnem interesu, kot je boj proti podnebnim spremembam, in zato zahteva nadaljnje proučevanje različnih rešitev;

| 66. | želi dodati, da cilj doseči določeno raven samopreskrbe regij z določenimi izdelki ne bi bil v nasprotju z uvozom iz drugih držav; |
| --- | --- |

66.

želi dodati, da cilj doseči določeno raven samopreskrbe regij z določenimi izdelki ne bi bil v nasprotju z uvozom iz drugih držav;

| 67. | v zvezi s tem poziva, da se izvozne pomoči dovolijo samo, če je to potrebno za razbremenitev domačih trgov in ne škodi širjenju trgov držav v razvoju; |
| --- | --- |

67.

v zvezi s tem poziva, da se izvozne pomoči dovolijo samo, če je to potrebno za razbremenitev domačih trgov in ne škodi širjenju trgov držav v razvoju;

| 68. | poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije in odločilen pomen varnosti živil, varnosti preskrbe s hrano ter zmogljivosti raziskav in razvoja pri razvoju tehnologije, povezane s trajnostjo, pri čemer je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu; |
| --- | --- |

68.

poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije in odločilen pomen varnosti živil, varnosti preskrbe s hrano ter zmogljivosti raziskav in razvoja pri razvoju tehnologije, povezane s trajnostjo, pri čemer je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu;

| 69. | meni, da lahko evropsko kmetijstvo predvsem poveže lizbonske (znanje, raziskave, inovacije) in göteborške (trajnost) cilje ter služi kot zgled preostalemu svetu. |
| --- | --- |

69.

meni, da lahko evropsko kmetijstvo predvsem poveže lizbonske (znanje, raziskave, inovacije) in göteborške (trajnost) cilje ter služi kot zgled preostalemu svetu.

Razvoj podeželja in izvajanje ciljev drugega stebra

ODBOR REGIJ

| 70. | meni, da mora SKP s prilagojenim drugim stebrom voditi v razvoj podeželja, ki je prilagojen vsem kmetijskim dejavnostim na podeželju in novim pogojem kmetovanja, in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU, tudi najbolj ranljiva območja, kot tista z omejenimi naravnimi možnostmi (redko poseljena območja, katerih geografski položaj otežuje njihov razvoj, gorska območja, otoki in najbolj oddaljena območja), ter najbolj dinamična območja, kot so primestna območja, ki preskrbujejo s hrano večino državljanov EU in se uspešno spopadajo z izzivom razvoja znanja, ter jih povezati v velike geografske enote EU; |
| --- | --- |

70.

meni, da mora SKP s prilagojenim drugim stebrom voditi v razvoj podeželja, ki je prilagojen vsem kmetijskim dejavnostim na podeželju in novim pogojem kmetovanja, in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU, tudi najbolj ranljiva območja, kot tista z omejenimi naravnimi možnostmi (redko poseljena območja, katerih geografski položaj otežuje njihov razvoj, gorska območja, otoki in najbolj oddaljena območja), ter najbolj dinamična območja, kot so primestna območja, ki preskrbujejo s hrano večino državljanov EU in se uspešno spopadajo z izzivom razvoja znanja, ter jih povezati v velike geografske enote EU;

| 71. | ugotavlja, da sodeč po najnovejših podatkih večina svetovnega prebivalstva živi v mestnih območjih znotraj mestnih meja in da je to prebivalstvo za preskrbo s hrano in pitno vodo odvisno od učinkovitosti upravljanja s podeželskimi območji, ter opozarja, da zaradi mestnih območij obstaja dodatna močna potreba po naravnih rezervatih ter privlačni in dostopni pokrajini. Za njihovo trajnostno ohranitev je treba zagotoviti zadostno podporo za dohodek kmetov, ki ta območja upravljajo, da bodo lahko konkurenčni in da bodo lahko zagotovili sposobnost preživetja svojih kmetij, čeprav morajo na podlagi zakonodaje Skupnosti izpolnjevati strožje zahteve; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da sodeč po najnovejših podatkih večina svetovnega prebivalstva živi v mestnih območjih znotraj mestnih meja in da je to prebivalstvo za preskrbo s hrano in pitno vodo odvisno od učinkovitosti upravljanja s podeželskimi območji, ter opozarja, da zaradi mestnih območij obstaja dodatna močna potreba po naravnih rezervatih ter privlačni in dostopni pokrajini. Za njihovo trajnostno ohranitev je treba zagotoviti zadostno podporo za dohodek kmetov, ki ta območja upravljajo, da bodo lahko konkurenčni in da bodo lahko zagotovili sposobnost preživetja svojih kmetij, čeprav morajo na podlagi zakonodaje Skupnosti izpolnjevati strožje zahteve;

| 72. | poudarja, da mora model večnamenskega kmetijstva EU prispevati k prehranjevanju prebivalstva, boju proti podnebnim spremembam, združevati koncepte trajnosti, konkurenčnosti, raznolikosti, odzivnosti na potrebe družbe, potrošnikov in javnega dobrega ter hkrati upoštevati dobre prakse kmetovanja, varstvo okolja in dobro počutje živali. Ta prispevek kmetijstva je v javnem interesu in predstavlja finančno vrednost, ki jo je treba spodbujati, če dodatnih stroškov ne izravnajo pravične cene na prostem trgu; v zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti tudi zagotavljanju udeležbe podeželskega prebivalstva v gospodarskem in družbenem napredku; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da mora model večnamenskega kmetijstva EU prispevati k prehranjevanju prebivalstva, boju proti podnebnim spremembam, združevati koncepte trajnosti, konkurenčnosti, raznolikosti, odzivnosti na potrebe družbe, potrošnikov in javnega dobrega ter hkrati upoštevati dobre prakse kmetovanja, varstvo okolja in dobro počutje živali. Ta prispevek kmetijstva je v javnem interesu in predstavlja finančno vrednost, ki jo je treba spodbujati, če dodatnih stroškov ne izravnajo pravične cene na prostem trgu; v zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti tudi zagotavljanju udeležbe podeželskega prebivalstva v gospodarskem in družbenem napredku;

| 73. | poziva k črtanju člena 13(2), ki določa obveznost, da „države članice dajo prednost kmetom, ki prejemajo več kot 15 000 EUR neposrednih plačil na leto“, v skladu s pogoji za sodelovanje v kmetijskih svetovalnih sistemih; |
| --- | --- |

73.

poziva k črtanju člena 13(2), ki določa obveznost, da „države članice dajo prednost kmetom, ki prejemajo več kot 15 000 EUR neposrednih plačil na leto“, v skladu s pogoji za sodelovanje v kmetijskih svetovalnih sistemih;

| 74. | ugotavlja, da so zaradi podnebnih sprememb potrebni nadaljnji ukrepi gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z ukrepi, kot je shranjevanje vode, nadzorovanje višine vodne gladine, preprečevanje poplav, preprečevanje pomanjkanja vode in upravljanje zalog sladke vode; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da so zaradi podnebnih sprememb potrebni nadaljnji ukrepi gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z ukrepi, kot je shranjevanje vode, nadzorovanje višine vodne gladine, preprečevanje poplav, preprečevanje pomanjkanja vode in upravljanje zalog sladke vode;

| 75. | meni, da mora Evropa spodbujati in podpirati uporabo in proizvodnjo resnično obnovljive energije v kmetijstvu ter naj se ne osredotoča le na pridelke (druge generacije) za pridobivanje biogoriv in biogoriva, ampak tudi na sončno energijo, vetrno energijo, vodno energijo, geotermalno energijo in soproizvodnjo električne energije in toplote; |
| --- | --- |

75.

meni, da mora Evropa spodbujati in podpirati uporabo in proizvodnjo resnično obnovljive energije v kmetijstvu ter naj se ne osredotoča le na pridelke (druge generacije) za pridobivanje biogoriv in biogoriva, ampak tudi na sončno energijo, vetrno energijo, vodno energijo, geotermalno energijo in soproizvodnjo električne energije in toplote;

| 76. | meni, da se mora Evropa za spopadanje z novimi izzivi usmeriti na gospodarstvo zaprtega kroga in zato spodbuditi in podpreti inovacijo kmetijstva v celoti, ne le z vključevanjem raziskovalnih institucij, ampak tudi s spodbujanjem inovacij v sistemu, mreži in verigi ter ustreznim spodbujanjem modernizacije vseh podjetij, ki so del verige proizvodnje, predelave, ravnanja z odpadki, prevoza in distribucije v zvezi s hrano; |
| --- | --- |

76.

meni, da se mora Evropa za spopadanje z novimi izzivi usmeriti na gospodarstvo zaprtega kroga in zato spodbuditi in podpreti inovacijo kmetijstva v celoti, ne le z vključevanjem raziskovalnih institucij, ampak tudi s spodbujanjem inovacij v sistemu, mreži in verigi ter ustreznim spodbujanjem modernizacije vseh podjetij, ki so del verige proizvodnje, predelave, ravnanja z odpadki, prevoza in distribucije v zvezi s hrano;

| 77. | meni, da je potrebno strokovno upravljanje z zemljišči, kar naj bi zagotovilo, da se rodovitna kmetijska zemljišča ohranijo v dobrem stanju in se tako zagotovi trajnostna raba za proizvodnjo hrane za notranji in zunanji trg; |
| --- | --- |

77.

meni, da je potrebno strokovno upravljanje z zemljišči, kar naj bi zagotovilo, da se rodovitna kmetijska zemljišča ohranijo v dobrem stanju in se tako zagotovi trajnostna raba za proizvodnjo hrane za notranji in zunanji trg;

| 78. | meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za ohranjanje in ponovno vzpostavitev biotske raznovrstnosti in naravnih vrednot ter da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil; |
| --- | --- |

78.

meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za ohranjanje in ponovno vzpostavitev biotske raznovrstnosti in naravnih vrednot ter da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil;

| 79. | meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za ponudbo dejavnosti prostega časa in da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil; |
| --- | --- |

79.

meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za ponudbo dejavnosti prostega časa in da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil;

| 80. | meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za gospodarjenja z vodnimi viri in da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil. |
| --- | --- |

80.

meni, da so določena kmetijska območja izjemno pomembna za gospodarjenja z vodnimi viri in da ta javni interes predstavlja finančno vrednost, ki je upravičena do plačil.

| 81. | meni, da se je SKP od svojih začetkov uspešno prilagodila na različne izzive, vendar morajo Komisija in njeni zastopniki več storiti za boljše obveščanje in vključevanje državljanov glede cilja, dosežkov in prednostnih nalog SKP, to pa mora v prihodnje tudi biti prednostna naloga Komisije na področju komuniciranja. |
| --- | --- |

81.

meni, da se je SKP od svojih začetkov uspešno prilagodila na različne izzive, vendar morajo Komisija in njeni zastopniki več storiti za boljše obveščanje in vključevanje državljanov glede cilja, dosežkov in prednostnih nalog SKP, to pa mora v prihodnje tudi biti prednostna naloga Komisije na področju komuniciranja.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 6 in priloga III – 2008/0103 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6
  Dobri kmetijski in okoljski pogoji
  1.   Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, določenega v Prilogi III, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  2.   Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države članice zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija pa zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki.
  Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnih pašnikov.
  Prvi pododstavek ne velja za zemljišča, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, ki se bodo pogozdila, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vključuje plantaže božičnih dreves niti hitro rastočih vrst, ki se gojijo kratkoročno. | Člen 6
  Dobri kmetijski in okoljski pogoji
  1.   Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, določenega v Prilogi III, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  2.   Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države članice zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija pa zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki.
  Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnih pašnikov.
  Prvi pododstavek ne velja za zemljišča, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, ki se bodo pogozdila, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vključuje plantaže božičnih dreves niti hitro rastočih vrst, ki se gojijo kratkoročno.

  Ukrepe, omenjene v Prilogi III, je treba obravnavati kot predloge v obliki priporočil. Za zagotovitev dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev naj bi države pripravile dodatne ali različne ukrepe, prilagojene nacionalnim, regionalnim ali lokalnim razmeram. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6

Dobri kmetijski in okoljski pogoji

1.   Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, določenega v Prilogi III, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.

2.   Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države članice zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija pa zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki.

Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnih pašnikov.

Prvi pododstavek ne velja za zemljišča, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, ki se bodo pogozdila, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vključuje plantaže božičnih dreves niti hitro rastočih vrst, ki se gojijo kratkoročno.

Člen 6

Dobri kmetijski in okoljski pogoji

1.   Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, določenega v Prilogi III, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.

2.   Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države članice zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija pa zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki.

Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnih pašnikov.

Prvi pododstavek ne velja za zemljišča, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, ki se bodo pogozdila, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vključuje plantaže božičnih dreves niti hitro rastočih vrst, ki se gojijo kratkoročno.

Ukrepe, omenjene v Prilogi III, je treba obravnavati kot predloge v obliki priporočil. Za zagotovitev dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev naj bi države pripravile dodatne ali različne ukrepe, prilagojene nacionalnim, regionalnim ali lokalnim razmeram.

PRILOGA III

Dobri kmetijski in okoljski pogoji iz člena 6

| Problem | Standardi |
| --- | --- |
| Erozija tal:
  Zaščita tal s primernimi ukrepi | — | Minimalna talna odeja |

Problem

Standardi

Erozija tal:

Zaščita tal s primernimi ukrepi

—

Minimalna talna odeja

| — | Minimalno upravljanje zemljišč, ki upošteva specifične razmere na zemljišču |
| --- | --- |

—

Minimalno upravljanje zemljišč, ki upošteva specifične razmere na zemljišču

| — | Ohranjanje teras |
| --- | --- |

—

Ohranjanje teras

Organska snov v tleh:

Ohranjanje ravni organskih snovi v tleh s primerno dejavnostjo

| — | Standardi za kolobarjenje, kjer je primerno |
| --- | --- |

—

Standardi za kolobarjenje, kjer je primerno

| — | Upravljanje z ornimi strnišči |
| --- | --- |

—

Upravljanje z ornimi strnišči

Struktura tal:

Ohranjanje strukture tal s primernimi ukrepi

| — | Primerna uporaba strojev |
| --- | --- |

—

Primerna uporaba strojev

Minimalna raven vzdrževanja:

Zagotavljanje minimalne ravni vzdrževanja ohranjanja in preprečiti poslabšanje stanja habitatov

| — | Minimalne obremenitve živine in/ali ustrezni režimi |
| --- | --- |

—

Minimalne obremenitve živine in/ali ustrezni režimi

| — | Zaščita trajnih pašnikov |
| --- | --- |

—

Zaščita trajnih pašnikov

| — | Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno z, kadar je to primerno, živimi mejami, ribniki, jarki in drevesi v vrsti, skupini ali posamično |
| --- | --- |

—

Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno z, kadar je to primerno, živimi mejami, ribniki, jarki in drevesi v vrsti, skupini ali posamično

| — | Če ustreza, prepoved izkrčenja oljk |
| --- | --- |

—

Če ustreza, prepoved izkrčenja oljk

| — | Preprečevanje širitve nezaželene vegetacije na kmetijsko zemljišče |
| --- | --- |

—

Preprečevanje širitve nezaželene vegetacije na kmetijsko zemljišče

| — | Vzdrževanje oljčnih nasadov in trte v dobrem rastnem stanju |
| --- | --- |

—

Vzdrževanje oljčnih nasadov in trte v dobrem rastnem stanju

Zaščita in upravljanje z vodnimi viri:

Zaščita vodnih virov pred onesnaževanjem in odplakami ter upravljanje uporabe vode

| — | Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov |
| --- | --- |

—

| — | Spoštovanje postopkov izdajanja dovoljenj za uporabo vode za namakanje |
| --- | --- |

—

Spoštovanje postopkov izdajanja dovoljenj za uporabo vode za namakanje

Obrazložitev

Zaradi subsidiarnosti bi Evropska komisija morala določiti cilje in ne ukrepe. Na posameznih ravneh, nižjih od evropske ravni, bi bilo treba določiti ustrezne učinkovite ukrepe.

Posebej neučinkovit ukrep – vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov – bi bilo treba iz Priloge III črtati.

Za zaščito vodnih tokov pred onesnaževanjem in odtekanjem je treba sprejeti podporne ukrepe. Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov bi bilo v nekaterih primerih koristno za doseganje cilja dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev. Vendar pa določanje varovalnih pasov nasploh za vse vodne tokove ne bi bilo učinkovito in bi preveč škodilo produktivnosti.

Več držav članic uporablja široko mrežo majhnih in večinoma ročno izkopanih jarkov za drenažo in upravljanje z ravnijo vode. Če bi vzpostavili varovalne pasove, bi ti lahko zavzeli 50 % površine parcel, ki obdajajo te jarke. Cilje na področju kakovosti vode in tal bi bilo mogoče doseči na različne načine.

Predlog spremembe 2

Člen 25(3) – 2008/0103 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3)   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v podrobnih pravilih iz člena 26(1), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto, kar vključuje katero koli znižanje ali izključitev, uporabljeno za plačila po členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005. | (3)   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v podrobnih pravilih iz člena 26(1), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na shemo podpor, kmeta in na koledarsko leto, za katero je bil vložen zahtevek.
  kar vključuje katero koli znižanje ali izključitev, uporabljeno za plačila po členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v podrobnih pravilih iz člena 26(1), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto, kar vključuje katero koli znižanje ali izključitev, uporabljeno za plačila po členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

(3)   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v podrobnih pravilih iz člena 26(1), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na shemo podpor, kmeta in na koledarsko leto, za katero je bil vložen zahtevek.
  kar vključuje katero koli znižanje ali izključitev, uporabljeno za plačila po členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005

Obrazložitev

Za izvajanje ukrepov SKP so praviloma pristojne regionalne oz. lokalne oblasti. Sprememba je potrebna za resnično administrativno poenostavitev postopka v sistemu. Zato je treba posamezne sheme podpor obravnavati ločeno.

Predlog spremembe 3

Člen 47 – 2008/0103 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 47
  Regionalno dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41
  1.   Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta 2010 na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.
  2.   Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura in/ali regionalni kmetijski potencial.
  Države članice z manj kot tremi milijoni upravičenih hektarjev se lahko obravnavajo kot ena regija.
  3.   Država članica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. | Člen 47
  Regionalno dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41
  1.   Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta 2010 na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.
  2.   Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura in/ali regionalni kmetijski potencial.
  Države članice z manj kot tremi milijoni upravičenih hektarjev se lahko obravnavajo kot ena regija.
  3.   Država članica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.
  4.   Države članice izvajajo ukrepe, opredeljene v točkah 1 do 3, v posvetovanju s poddržavnimi ravnmi upravljanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 47

Regionalno dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41

1.   Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta 2010 na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

2.   Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura in/ali regionalni kmetijski potencial.

Države članice z manj kot tremi milijoni upravičenih hektarjev se lahko obravnavajo kot ena regija.

3.   Država članica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Člen 47

Regionalno dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41

1.   Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta 2010 na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

2.   Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura in/ali regionalni kmetijski potencial.

Države članice z manj kot tremi milijoni upravičenih hektarjev se lahko obravnavajo kot ena regija.

3.   Država članica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

4.   Države članice izvajajo ukrepe, opredeljene v točkah 1 do 3, v posvetovanju s poddržavnimi ravnmi upravljanja.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 4

Člen 68 – 2008/0103 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 68
  Splošna pravila
  1.   Države članice se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odločijo, da bodo od leta 2010 uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom:






  a) | za:






  (i) | posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 68

Splošna pravila

1.   Države članice se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009 odločijo, da bodo od leta 2010 uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom:

a)

za:

(i)

posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja,

| (ii) | izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov ali |
| --- | --- |

(ii)

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov ali

| (iii) | izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov;

| b) | za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva, govejega, ovčjega in kozjega mesa ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih, |
| --- | --- |

b)

za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva, govejega, ovčjega in kozjega mesa ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih,

| c) | na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih, |
| --- | --- |

c)

na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih,

| d) | v obliki prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69, |
| --- | --- |

d)

v obliki prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69,

| e) | za vzajemne sklade za bolezni živali in rastlin v skladu s pogoji, določenimi v členu 70. |
| --- | --- |

e)

za vzajemne sklade za bolezni živali in rastlin v skladu s pogoji, določenimi v členu 70.

2.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1(a) se lahko odobri samo:

| a) | če:






  (i) | v zvezi s podporo za posebne vrste kmetovanja iz točke (i) upošteva zahteve za kmetijsko-okoljska plačila, ki so določene v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, |
| --- | --- | --- |

a)

če:

(i)

v zvezi s podporo za posebne vrste kmetovanja iz točke (i) upošteva zahteve za kmetijsko-okoljska plačila, ki so določene v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005,

| (ii) | v zvezi s podporo za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz točke (ii) je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 in poglavjem I naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s podporo za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz točke (ii) je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 in poglavjem I naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in

| (iii) | v zvezi s podporo za izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov iz točke (iii) upošteva merila, določena v členih 2 do 5 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s podporo za izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov iz točke (iii) upošteva merila, določena v členih 2 do 5 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in

| b) | za kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja. |
| --- | --- |

b)

za kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja.

3.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo:

| a) | po popolni izvedbi sheme enotnega plačila v zadevnem sektorju v skladu s členi 54, 55 in 71. |
| --- | --- |

a)

po popolni izvedbi sheme enotnega plačila v zadevnem sektorju v skladu s členi 54, 55 in 71.

| b) | do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave. |
| --- | --- |

b)

do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave.

4.   Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a), (b) in (e) se omeji na 2,5 % nacionalnih zgornjih meja iz člena 41. Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe.

5.   Podpora za ukrepe iz:

| a) | odstavkov 1(a) in (d) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, |
| --- | --- |

a)

odstavkov 1(a) in (d) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil,

| b) | odstavka (b) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, kot so plačila na glavo ali premije za travinje, |
| --- | --- |

b)

odstavka (b) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, kot so plačila na glavo ali premije za travinje,

| c) | odstavka 1(c) se dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila, |
| --- | --- |

c)

odstavka 1(c) se dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila,

| d) | odstavka 1(e) se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70. |
| --- | --- |

d)

odstavka 1(e) se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70.

6.   Prenos pravic do plačila s povečanimi zneski na enoto in prenos dodatnih pravic do plačila iz odstavka 5(c) se lahko dovoli le, če prenesene pravice vključujejo prenos enakovrednega števila hektarjev.

7.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1 je skladna z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti.

8.   Države članice pridobijo sredstva, potrebna za financiranje podpore iz:

| a) | odstavkov 1(a), (b), (c) in (d), s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve, |
| --- | --- |

a)

odstavkov 1(a), (b), (c) in (d), s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve,

| b) | odstavka 1(e), s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3. |
| --- | --- |

b)

odstavka 1(e), s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3.

9.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) opredeli pogoje za dodelitev podpore iz tega oddelka, zlasti z namenom, da bi zagotovila skladnost z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti ter odpravila kopičenje podpore.

Člen 68

Splošna pravila

1.   Države članice se lahko najpozneje do 1. avgusta 2009, 2010 ali 2011 odločijo, da bodo od leta 2010, 2011 ali 2012 uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom:

| a) | za:






  (i) | posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja, vključno z dobrim počutjem živali, |
| --- | --- | --- |

a)

za:

(i)

posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja, vključno z dobrim počutjem živali,

| (ii) | izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov ali |
| --- | --- |

(ii)

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov ali

| (iii) | izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov;

| b) | za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva, govejega, ovčjega in kozjega mesa, krompirjevega škroba, lanu ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih, |
| --- | --- |

b)

za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva, govejega, ovčjega in kozjega mesa, krompirjevega škroba, lanu ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih,

| c) | na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih, |
| --- | --- |

c)

na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih,

| d) | v obliki prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69, |
| --- | --- |

d)

v obliki prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69,

| e) | za vzajemne sklade za bolezni živali in rastlin v skladu s pogoji, določenimi v členu 70. |
| --- | --- |

e)

za vzajemne sklade za bolezni živali in rastlin v skladu s pogoji, določenimi v členu 70.

2.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1(a) se lahko odobri samo:

| a) | če:






  (i) | v zvezi s podporo za posebne vrste kmetovanja iz točke (i) upošteva zahteve za kmetijsko-okoljska plačila, ki so določene v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, |
| --- | --- | --- |

a)

če:

(i)

v zvezi s podporo za posebne vrste kmetovanja iz točke (i) upošteva zahteve za kmetijsko-okoljska plačila, ki so določene v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005,

| (ii) | v zvezi s podporo za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz točke (ii) je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 in poglavjem I naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s podporo za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz točke (ii) je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 in poglavjem I naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in

| (iii) | v zvezi s podporo za izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov iz točke (iii) upošteva merila, določena v členih 2 do 5 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s podporo za izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov iz točke (iii) upošteva merila, določena v členih 2 do 5 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in

| b) | za kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja. |
| --- | --- |

b)

za kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja.

3.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo:

| a) | po popolni izvedbi sheme enotnega plačila – ali dokončani izvedbi v roku treh let – v zadevnem sektorju v skladu s členi 54, 55 in 71. |
| --- | --- |

a)

po popolni izvedbi sheme enotnega plačila – ali dokončani izvedbi v roku treh let – v zadevnem sektorju v skladu s členi 54, 55 in 71.

| b) | do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave. |
| --- | --- |

b)

do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave.

4.   Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a), (b) in (e) se omeji na 2,5 % nacionalnih zgornjih meja iz člena 41. Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe.

5.   Podpora za ukrepe iz:

| a) | odstavkov 1(a) in (d) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, |
| --- | --- |

a)

odstavkov 1(a) in (d) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil,

| b) | odstavka (b) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, kot so plačila na glavo ali premije za travinje, |
| --- | --- |

b)

odstavka (b) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, kot so plačila na glavo ali premije za travinje,

| c) | odstavka 1(c) se dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila, |
| --- | --- |

c)

odstavka 1(c) se dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila,

| d) | odstavka 1(e) se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70. |
| --- | --- |

d)

odstavka 1(e) se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70.

6.   Prenos pravic do plačila s povečanimi zneski na enoto in prenos dodatnih pravic do plačila iz odstavka 5(c) se lahko dovoli le, če prenesene pravice vključujejo prenos enakovrednega števila hektarjev.

7.   Podpora za ukrepe iz odstavka 1 je skladna z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti.

8.   Države članice pridobijo sredstva, potrebna za financiranje podpore iz:

| a) | odstavkov 1(a), (b), (c) in (d), s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve, |
| --- | --- |

a)

odstavkov 1(a), (b), (c) in (d), s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve,

| b) | odstavka 1(e), s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3. |
| --- | --- |

b)

odstavka 1(e), s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3.

9.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) opredeli pogoje za dodelitev podpore iz tega oddelka, zlasti z namenom, da bi zagotovila skladnost z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti ter odpravila kopičenje podpore.

10.   Ko se države članice odločajo o uporabi do 1
  0 % svojih zgornjih nacionalnih meja po letu 2010, morajo to storiti v posvetovanju s poddržavnimi ravnmi upravljanja.

Obrazložitev

O členu 68 še vedno poteka obsežna razprava. Mnoge države članice in regije bi potrebovale več časa za odločitev o ravni in načinu izvajanja. Morda si želijo opredeliti še druge cilje v okviru splošnih pravil. Da bi bilo nadaljnje ločevanje manj boleče, bi člen 68 moral določati bolj postopne spremembe in podporne ukrepe.

Predlog spremembe 5

Člen 1(6) 2.b – 2008/0105 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | Na podlagi pogojev, določenih v podrobnih pravilih iz odstavka 4 tega člena, se lahko države članice odločijo, da ne uporabijo znižanja ali ukinitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto, in ki vključuje kakršno koli znižanje ali izključitve, ki se uporabi za neposredna plačila po členu 25 Uredbe (ES) [No XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)]. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

Na podlagi pogojev, določenih v podrobnih pravilih iz odstavka 4 tega člena, se lahko države članice odločijo, da ne uporabijo znižanja ali ukinitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto, in ki vključuje kakršno koli znižanje ali izključitve, ki se uporabi za neposredna plačila po členu 25 Uredbe (ES) [No XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)].

| b) | Na podlagi pogojev, določenih v podrobnih pravilih iz odstavka 4 tega člena, se lahko države članice odločijo, da ne uporabijo znižanja ali ukinitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta, ukrep in na koledarsko leto, za katero je bil vložen zahtevek.
  in ki vključuje kakršno koli znižanje ali izključitve, ki se uporabi za neposredna plačila po členu 25 Uredbe (ES) [No XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)]. |
| --- | --- |

b)

Na podlagi pogojev, določenih v podrobnih pravilih iz odstavka 4 tega člena, se lahko države članice odločijo, da ne uporabijo znižanja ali ukinitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta, ukrep in na koledarsko leto, za katero je bil vložen zahtevek.
  in ki vključuje kakršno koli znižanje ali izključitve, ki se uporabi za neposredna plačila po členu 25 Uredbe (ES) [No XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)].

Obrazložitev

Za izvajanje ukrepov SKP so praviloma pristojne regionalne oz. lokalne oblasti. Sprememba je potrebna za resnično administrativno poenostavitev postopka v sistemu. Zato je treba posamezne sheme podpor obravnavati ločeno.

Predlog spremembe 6

PRILOGA II – 2008/0105 (CNS) – COM(2008) 306 konč.

PRILOGA II

Okvirne vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16a

| Prednostna naloga: podnebne spremembe |
| --- |
| Vrste dejavnosti | Členi in ukrepi | Možni učinki |
| Izboljšati učinkovitost uporabe dušikovega gnojila (npr. zmanjšana uporaba, oprema, precizno kmetijstvo), izboljšanje skladiščenja (hlevskega) gnoja | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

  Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Zmanjšanje emisij metana (CH4) in didušikovega oksida (N2O) |
| Izboljšanje energetske učinkovitosti | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstv
  a | Zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2) z varčevanjem z energijo. |
| Skrajšanje razdalje pri prevozu hrane | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev


  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva


  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti


  Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij


  Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in pode
  želsko prebivalstvo | Zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2) z varčevanjem z energijo. |
| Prakse upravljanje s tlemi (npr. metode obdelave tal, dopolnilni posevki, diverzifikacija kolobarjenja) | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika. |
| Sprememba rabe zemljišč (npr. pretvorba ornega zemljišča v pašnike, trajna praha, zmanjšana raba/ obnova organskih tal) | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika. |
| Ekstenzifikacija živinoreje (npr. zmanjšanje obremenitve na površino, povečanje paše) | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Zmanjšanje metana (CH4). |
| Pogozdovanje | Člena 43 in 45: prvo pogozdovanje kmetijskih in nekmetijskih zemljišč | Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika. |
| Preprečevanje gozdnih požarov | Člen 48: obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preventivnih ukrepov | Sekvestracija ogljika v gozdovih in preprečevanje emisij ogljikovega dioksida (CO2). |
| Prednostna naloga: obnovljivi viri energije |
| Vrste dejavnosti | Členi in ukrepi | Možni učinki |
| Proizvodnja bioplina – naprave za pridobivanje bioplina iz živalskih odpadkov z anaerobno fermentacijo (na kmetiji in lokalna proizvodnja) | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti | Nadomestitev fosilnih goriv; zmanjšanje metana (CH4). |
| Trajne energetske poljščine (hitro rastoči panjevec in trave) | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev | Nadomestitev fosilnih goriv; sekvestracija ogljika; zmanjšanje didušikovega oksida (N2O). |
| Predelava kmetijske/gozdne biomase za obnovljive vire energije | Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva | Nadomestitev fosilnih goriv. |
| Instalacije/infrastruktura za obnovljivo energijo iz biomase | Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter goz
  darstva

  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti
  Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij
  Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo | Nadomestitev fosilnih goriv. |
| Izboljšanje upravljanja z odpadki in ponovna uporaba materialov | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev


  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter g
  ozdarstva


  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti


  Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij


  Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo | Nadomestitev fosilnih goriv. |
| Uporaba in proizvodnja sončne
  ,
  vetrne in geotermalne energije ter hkratna proizvodnja električne energije in toplote | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev


  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva


  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti


  Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij


  Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo | Nadomestitev fosilnih goriv. |
| Prednostna naloga: upravljanje z vodo |
| Vrste dejavnosti | Členi in ukrepi | Možni učinki |
| Tehnologija za varčevanje z vodo, shranjevanje vode
  Proizvodne tehnike za varčevanje z vodo | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

  Člen 30: infrastruktura | Izboljšati sposobnost za bolj učinkovito rabo vode. |
| Obvladovanje tveganja poplav | Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva


  Člen 39: kmetijsko okoljska plačila


  Člen 41: neproizvodne naložbe | Izboljšati sposobnost za bolj učinkovito rabo vode. |
| Obnova mokrišč
  Pretvorba kmetijskega zemljišča v gozd/kmetijsko gozdarske sisteme | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila
  Člen 41: neproizvodne naložbe
  Člena 43 in 45: prvo pogozdovanje kmetijskih in nekmetijskih zemljišč | Ohranjanje visokokakovostnih vodnih teles; varstvo kakovostne vode. |
| Razvoj polnaravnih vodnih teles | Člen 57: ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja | Ohranjanje visokokakovostnih vodnih teles; varstvo kakovostne vode. |
| Načini upravljanja tal (npr. naknadni posevki) | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Prispevati k zmanjšanju spiranja različnih sestavin v vodo, vključno s fosforjem. |
| Prednostna naloga: biotska raznovrstnost |
| Vrsta dejavnosti | Členi in ukrepi | Možni učinki |
| Brez uporabe gnojil in pesticidov na kmetijskem zemljišču visoke vrednosti
  Integrirana in ekološka pridelava | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

  Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom


  Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva | Ohranjanja vrst vegetacije bogatih po vrstah, zaščita in ohranjanje travinja. |
| Poljski in obrežni mejni pasovi trajnic
  Gradnja/upravljanje biotopov/habitatov v na in izven lokacij Natura 2000
  Sprememba raba zemljišč (ekstenzivno upravljanje s travinjem, pretvorba obdelovalnih zemljišč za pašo, dolgoročna praha)
  Upravljanje trajnic visoke naravne vrednosti | Člena 38 in 46: plačila v okviru Nature 2000
  Člen 39: kmetijsko okoljska plačila
  Člen 41: neproizvodne naložbe
  Člen 47: gozdarsko-okoljska plačila
  Člen 57: ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja | Zaščitene ptice in druge prosto živeče živali ter izboljšana mreža biotopov; zmanjšan vnos škodljivih snovi v mejne habitate. |
| Pretvorba genske raznovrstnosti | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila | Ohranjena genska raznovrstnost. |

Prednostna naloga: podnebne spremembe

Vrste dejavnosti

Členi in ukrepi

Možni učinki

Izboljšati učinkovitost uporabe dušikovega gnojila (npr. zmanjšana uporaba, oprema, precizno kmetijstvo), izboljšanje skladiščenja (hlevskega) gnoja

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Zmanjšanje emisij metana (CH4) in didušikovega oksida (N2O)

Izboljšanje energetske učinkovitosti

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstv
  a

Zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2) z varčevanjem z energijo.

Skrajšanje razdalje pri prevozu hrane

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in pode
  želsko prebivalstvo

Zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2) z varčevanjem z energijo.

Prakse upravljanje s tlemi (npr. metode obdelave tal, dopolnilni posevki, diverzifikacija kolobarjenja)

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika.

Sprememba rabe zemljišč (npr. pretvorba ornega zemljišča v pašnike, trajna praha, zmanjšana raba/ obnova organskih tal)

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika.

Ekstenzifikacija živinoreje (npr. zmanjšanje obremenitve na površino, povečanje paše)

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Zmanjšanje metana (CH4).

Pogozdovanje

Člena 43 in 45: prvo pogozdovanje kmetijskih in nekmetijskih zemljišč

Zmanjšanje didušikovega oksida (N2O); sekvestracija ogljika.

Preprečevanje gozdnih požarov

Člen 48: obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preventivnih ukrepov

Sekvestracija ogljika v gozdovih in preprečevanje emisij ogljikovega dioksida (CO2).

Prednostna naloga: obnovljivi viri energije

Vrste dejavnosti

Členi in ukrepi

Možni učinki

Proizvodnja bioplina – naprave za pridobivanje bioplina iz živalskih odpadkov z anaerobno fermentacijo (na kmetiji in lokalna proizvodnja)

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Nadomestitev fosilnih goriv; zmanjšanje metana (CH4).

Trajne energetske poljščine (hitro rastoči panjevec in trave)

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Nadomestitev fosilnih goriv; sekvestracija ogljika; zmanjšanje didušikovega oksida (N2O).

Predelava kmetijske/gozdne biomase za obnovljive vire energije

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Nadomestitev fosilnih goriv.

Instalacije/infrastruktura za obnovljivo energijo iz biomase

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter goz
  darstva

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

Nadomestitev fosilnih goriv.

Izboljšanje upravljanja z odpadki in ponovna uporaba materialov

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter g
  ozdarstva

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

Nadomestitev fosilnih goriv.

Uporaba in proizvodnja sončne
  ,
  vetrne in geotermalne energije ter hkratna proizvodnja električne energije in toplote

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

Nadomestitev fosilnih goriv.

Prednostna naloga: upravljanje z vodo

Vrste dejavnosti

Členi in ukrepi

Možni učinki

Tehnologija za varčevanje z vodo, shranjevanje vode

Proizvodne tehnike za varčevanje z vodo

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 30: infrastruktura

Izboljšati sposobnost za bolj učinkovito rabo vode.

Obvladovanje tveganja poplav

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Člen 41: neproizvodne naložbe

Izboljšati sposobnost za bolj učinkovito rabo vode.

Obnova mokrišč

Pretvorba kmetijskega zemljišča v gozd/kmetijsko gozdarske sisteme

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Člen 41: neproizvodne naložbe

Člena 43 in 45: prvo pogozdovanje kmetijskih in nekmetijskih zemljišč

Ohranjanje visokokakovostnih vodnih teles; varstvo kakovostne vode.

Razvoj polnaravnih vodnih teles

Člen 57: ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja

Ohranjanje visokokakovostnih vodnih teles; varstvo kakovostne vode.

Načini upravljanja tal (npr. naknadni posevki)

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Prispevati k zmanjšanju spiranja različnih sestavin v vodo, vključno s fosforjem.

Prednostna naloga: biotska raznovrstnost

Vrsta dejavnosti

Členi in ukrepi

Možni učinki

Brez uporabe gnojil in pesticidov na kmetijskem zemljišču visoke vrednosti

Integrirana in ekološka pridelava

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Člen 28: dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom

Člen 29: Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, proizvodnih postopkov in tehnologij na področjih kmetijstva in prehrane ter gozdarstva

Ohranjanja vrst vegetacije bogatih po vrstah, zaščita in ohranjanje travinja.

Poljski in obrežni mejni pasovi trajnic

Gradnja/upravljanje biotopov/habitatov v na in izven lokacij Natura 2000

Sprememba raba zemljišč (ekstenzivno upravljanje s travinjem, pretvorba obdelovalnih zemljišč za pašo, dolgoročna praha)

Upravljanje trajnic visoke naravne vrednosti

Člena 38 in 46: plačila v okviru Nature 2000

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Člen 41: neproizvodne naložbe

Člen 47: gozdarsko-okoljska plačila

Člen 57: ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja

Zaščitene ptice in druge prosto živeče živali ter izboljšana mreža biotopov; zmanjšan vnos škodljivih snovi v mejne habitate.

Pretvorba genske raznovrstnosti

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Ohranjena genska raznovrstnost.

Obrazložitev

Novi izzivi bodo postali pomemben in morda tudi dobičkonosen del kmetijske dejavnosti.

Da bi lahko spodbudili kmete k prevzemanju vodilne vloge pri skrbi za konkurenčnost in trajnost njihove dejavnosti, iskanju rešitev za trajnostno kmetovanje in prevzemanje dejavne vloge pri izvajanju novih okoljskih ukrepov, bi ti morali imeti priložnost za izvajanje vseh ustreznih ukrepov Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, tudi ukrepov za spodbujanje inovacij ter razvoj novih tehnologij in novih strategij. Komisija jih še ni uvrstila na svoj seznam. Uvrstitev na seznam bo države članice spodbudila k njihovi uveljavitvi.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/44

---

Mnenje Odbora regij – Predkomercialna naročila: Spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi

(2008/C 325/06)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja sporočilo Komisije, ki ponuja zadostni uvod v osnovne pojme o predkomercialnih naročilih in načinu njihovega upravljanja, čeprav so še vedno prisotne pomanjkljivosti glede dejanskega izvajanja predlaganega postopka; |
| --- | --- |

—

pozdravlja sporočilo Komisije, ki ponuja zadostni uvod v osnovne pojme o predkomercialnih naročilih in načinu njihovega upravljanja, čeprav so še vedno prisotne pomanjkljivosti glede dejanskega izvajanja predlaganega postopka;

| — | poudarja, da se bodo morale lokalne in regionalne oblasti, če se odločijo za predkomercialno naročilo, da bi spodbudile inovacije in skušale rešiti težave s pomočjo rezultatov tega instrumenta, soočiti z različnimi izzivi, ki jih Komisija v sporočilu ni dovolj proučila; |
| --- | --- |

—

poudarja, da se bodo morale lokalne in regionalne oblasti, če se odločijo za predkomercialno naročilo, da bi spodbudile inovacije in skušale rešiti težave s pomočjo rezultatov tega instrumenta, soočiti z različnimi izzivi, ki jih Komisija v sporočilu ni dovolj proučila;

| — | meni, da mora Evropska komisija lokalnim in regionalnim oblastem, ki oddajajo naročilo, zagotoviti jasne in podrobne smernice ter usposabljanje v zvezi s postopki oddaje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja, da ne bi prihajalo do kršitev evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

—

meni, da mora Evropska komisija lokalnim in regionalnim oblastem, ki oddajajo naročilo, zagotoviti jasne in podrobne smernice ter usposabljanje v zvezi s postopki oddaje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja, da ne bi prihajalo do kršitev evropske zakonodaje;

| — | poleg tega meni, da so te smernice in usposabljanje še toliko bolj nujni, saj se pri predkomercialnih naročilih postavljajo resna vprašanja v zvezi s pravicami intelektualne in industrijske lastnine, s čimer se celo pravne službe vlad do zdaj niso primerno ukvarjale. |
| --- | --- |

—

poleg tega meni, da so te smernice in usposabljanje še toliko bolj nujni, saj se pri predkomercialnih naročilih postavljajo resna vprašanja v zvezi s pravicami intelektualne in industrijske lastnine, s čimer se celo pravne službe vlad do zdaj niso primerno ukvarjale.

| Poročevalec | : | Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/EPP) |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/EPP)

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi

COM(2007) 799 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 1. | poziva k temu, naj prihodnje razprave obravnavajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri reševanju pomembnih socialnih problemov, kot so zagotavljanje visokokakovostnih in cenovno dostopnih zdravstvenih storitev, ki so prilagojene staranju prebivalstva, odzivanje na podnebne spremembe, izboljšanje energetske učinkovitosti, zagotavljanje bolj kakovostnega in dostopnega izobraževanja ter učinkovitejše obvladovanje varnostnih izzivov; |
| --- | --- |

1.

poziva k temu, naj prihodnje razprave obravnavajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri reševanju pomembnih socialnih problemov, kot so zagotavljanje visokokakovostnih in cenovno dostopnih zdravstvenih storitev, ki so prilagojene staranju prebivalstva, odzivanje na podnebne spremembe, izboljšanje energetske učinkovitosti, zagotavljanje bolj kakovostnega in dostopnega izobraževanja ter učinkovitejše obvladovanje varnostnih izzivov;

| 2. | predlaga, da se v primeru, da bi bile za reševanje teh vprašanj res potrebne nove in inovativne rešitve, ki zaradi tehnoloških pogojev še niso na voljo na trgu, če pa so, pa še ne ustrezajo pogojem, zaradi česar so na tem področju nujno potrebne raziskave in razvoj, lokalne in regionalne oblasti aktivno vključijo v izdelavo novega okvira za predkomercialna javna naročila in da se povečajo možnosti, ki jih imajo v zvezi z učinkovitim upravljanjem in izvajanjem te nove vrste javnih naročil; |
| --- | --- |

2.

predlaga, da se v primeru, da bi bile za reševanje teh vprašanj res potrebne nove in inovativne rešitve, ki zaradi tehnoloških pogojev še niso na voljo na trgu, če pa so, pa še ne ustrezajo pogojem, zaradi česar so na tem področju nujno potrebne raziskave in razvoj, lokalne in regionalne oblasti aktivno vključijo v izdelavo novega okvira za predkomercialna javna naročila in da se povečajo možnosti, ki jih imajo v zvezi z učinkovitim upravljanjem in izvajanjem te nove vrste javnih naročil;

| 3. | meni, da vključitev raziskav in razvoja v javna naročila, da bi spodbujali inovativne rešitve, lokalnim in regionalnim oblastem omogoča, da ustrezno prispevajo – gledano srednje- in dolgoročno – k zagotavljanju učinkovitosti in donosnosti storitev, ki jih ponujajo, ter k spodbujanju konkurenčnosti evropske industrije s pomočjo inovativnosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da vključitev raziskav in razvoja v javna naročila, da bi spodbujali inovativne rešitve, lokalnim in regionalnim oblastem omogoča, da ustrezno prispevajo – gledano srednje- in dolgoročno – k zagotavljanju učinkovitosti in donosnosti storitev, ki jih ponujajo, ter k spodbujanju konkurenčnosti evropske industrije s pomočjo inovativnosti;

| 4. | meni, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti glede na to, da izvajajo velik del javnih naročil, pripravljene prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju raziskav in razvoja v celotni Evropi; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti glede na to, da izvajajo velik del javnih naročil, pripravljene prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju raziskav in razvoja v celotni Evropi;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj upošteva politične prednostne naloge Odbora za obdobje 2008–2010, kot so izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta, reševanje izzivov podnebnih sprememb, diverzifikacija in trajnostna uporaba energetskih virov, izboljšanje kakovosti življenja državljanov, med drugim čezmejnega sodelovanja na področju dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev, spodbujanje solidarnosti, medkulturnega in medverskega dialoga ter vseh lokalnih kultur in tradicij na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, sodelovanje v razpravah o skupni politiki priseljevanja in azilni politiki, zlasti izmenjava dobre prakse na področju vključevanja, ter namenjanje prednosti modernemu enotnemu trgu s strategijo, ki spodbuja kakovostne javne storitve. Gre za področja v interesu lokalnih in regionalnih oblasti, ki se lahko kot zelo obetajoča dobro vključijo v okvir javnih naročil za spodbujanje raziskav in razvoja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in so še posebej primerna za izvajanje predkomericalnih javnih naročil; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj upošteva politične prednostne naloge Odbora za obdobje 2008–2010, kot so izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta, reševanje izzivov podnebnih sprememb, diverzifikacija in trajnostna uporaba energetskih virov, izboljšanje kakovosti življenja državljanov, med drugim čezmejnega sodelovanja na področju dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev, spodbujanje solidarnosti, medkulturnega in medverskega dialoga ter vseh lokalnih kultur in tradicij na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, sodelovanje v razpravah o skupni politiki priseljevanja in azilni politiki, zlasti izmenjava dobre prakse na področju vključevanja, ter namenjanje prednosti modernemu enotnemu trgu s strategijo, ki spodbuja kakovostne javne storitve. Gre za področja v interesu lokalnih in regionalnih oblasti, ki se lahko kot zelo obetajoča dobro vključijo v okvir javnih naročil za spodbujanje raziskav in razvoja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in so še posebej primerna za izvajanje predkomericalnih javnih naročil;

| 6. | pozdravlja sporočilo Komisije COM(2007) 799 konč., ki ponuja zadosten uvod v osnovne pojme o predkomercialnih naročilih in načinu njihovega upravljanja, čeprav so še vedno prisotne pomanjkljivosti glede dejanskega izvajanja predlaganega postopka; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sporočilo Komisije COM(2007) 799 konč., ki ponuja zadosten uvod v osnovne pojme o predkomercialnih naročilih in načinu njihovega upravljanja, čeprav so še vedno prisotne pomanjkljivosti glede dejanskega izvajanja predlaganega postopka;

| 7. | poudarja, da se bodo morale lokalne in regionalne oblasti, če se odločijo za predkomercialno naročilo, da bi spodbudile inovacije in skušale rešiti težave s pomočjo rezultatov tega instrumenta, soočiti z različnimi izzivi, ki jih Komisija v sporočilu COM(2007) 799 konč. ni dovolj proučila; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se bodo morale lokalne in regionalne oblasti, če se odločijo za predkomercialno naročilo, da bi spodbudile inovacije in skušale rešiti težave s pomočjo rezultatov tega instrumenta, soočiti z različnimi izzivi, ki jih Komisija v sporočilu COM(2007) 799 konč. ni dovolj proučila;

| 8. | meni, da je sedanja zakonodaja o javnih naročilih že precej zapletena in da imajo mnoge lokalne in regionalne oblasti težave s pravilnim izvajanjem te zakonodaje, zato bi bile verjetno proti uvedbi novega mehanizma, kot je ta pobuda Evropske komisije, ki bi njihov upravni sistem in postopke še dodatno zapletel; zato zahteva, da se zakonodaja o javnih naročilih ne uporablja za predkomercialna naročila; |
| --- | --- |

8.

meni, da je sedanja zakonodaja o javnih naročilih že precej zapletena in da imajo mnoge lokalne in regionalne oblasti težave s pravilnim izvajanjem te zakonodaje, zato bi bile verjetno proti uvedbi novega mehanizma, kot je ta pobuda Evropske komisije, ki bi njihov upravni sistem in postopke še dodatno zapletel; zato zahteva, da se zakonodaja o javnih naročilih ne uporablja za predkomercialna naročila;

| 9. | predlaga, da Komisija prouči, ali je mogoče direktivo o javnih naročilih spremeniti tako, da bi se inovacije lahko izvajale npr. v okviru partnerstev. Inovacije namreč najbolj ovirajo togi postopki javnih naročil. Zahteve za pravično in nediskriminacijsko obravnavo, ki izhaja iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne bi smeli interpretirati na način, ki v praksi onemogoča podjetjem in naročnikom, da izkoristijo dosežke podjetij na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da Komisija prouči, ali je mogoče direktivo o javnih naročilih spremeniti tako, da bi se inovacije lahko izvajale npr. v okviru partnerstev. Inovacije namreč najbolj ovirajo togi postopki javnih naročil. Zahteve za pravično in nediskriminacijsko obravnavo, ki izhaja iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne bi smeli interpretirati na način, ki v praksi onemogoča podjetjem in naročnikom, da izkoristijo dosežke podjetij na področju raziskav in razvoja;

| 10. | je prepričan, da sta za zasnovo in pripravo zelo tehničnih določb za javna naročila za spodbujanje inovacij potrebna posebno strokovno znanje in veščine, ki lokalnim in regionalnim oblastem navadno primanjkujejo, saj je celo na ravni državne uprave v mnogih državah članicah samo nekaj služb s takim znanjem izkušnjami; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da sta za zasnovo in pripravo zelo tehničnih določb za javna naročila za spodbujanje inovacij potrebna posebno strokovno znanje in veščine, ki lokalnim in regionalnim oblastem navadno primanjkujejo, saj je celo na ravni državne uprave v mnogih državah članicah samo nekaj služb s takim znanjem izkušnjami;

| 11. | meni, da različne faze izbirnega postopka pri oddaji predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja prav tako zahtevajo določeno stopnjo tehničnega znanja in razumevanja s tem povezanih vprašanj, ki lokalnim in regionalnim oblastem navadno primanjkuje; |
| --- | --- |

11.

meni, da različne faze izbirnega postopka pri oddaji predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja prav tako zahtevajo določeno stopnjo tehničnega znanja in razumevanja s tem povezanih vprašanj, ki lokalnim in regionalnim oblastem navadno primanjkuje;

| 12. | meni, da bo tudi v primeru, če se predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja izkažejo za uspešna, težko politično mobilizirati in aktivirati ljudi na lokalni in regionalni ravni. Eden od dejavnikov, zaradi katerih je sprejemanje odločitev na lokalni in regionalni ravni še posebej težavno, je, da organizacija predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja povzroči takojšnje stroške, ki spadajo v tekoče obdobje, koristi pa so navadno vidne šele srednjeročno. Poleg tega mine še kar nekaj časa, preden jih javnost opazi, kar ponavadi traja dlje kot obdobje med zaporednimi volitvami na lokalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

12.

meni, da bo tudi v primeru, če se predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja izkažejo za uspešna, težko politično mobilizirati in aktivirati ljudi na lokalni in regionalni ravni. Eden od dejavnikov, zaradi katerih je sprejemanje odločitev na lokalni in regionalni ravni še posebej težavno, je, da organizacija predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja povzroči takojšnje stroške, ki spadajo v tekoče obdobje, koristi pa so navadno vidne šele srednjeročno. Poleg tega mine še kar nekaj časa, preden jih javnost opazi, kar ponavadi traja dlje kot obdobje med zaporednimi volitvami na lokalni ali regionalni ravni;

| 13. | je zaskrbljen, ker v primeru, da je bila objava predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja politično sporna, obstaja možnost, da bo za novo izvoljeno lokalno ali regionalno upravo iz strank, ki so nasprotovale postopku oddaje javnega naročila, nadaljevanje postopka za proizvod, ki je že na trgu, vprašljivo, kar bo na koncu zasenčilo precejšnje koristi, ki jih je naročnik pričakoval s prvotnim razpisom predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, ker v primeru, da je bila objava predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja politično sporna, obstaja možnost, da bo za novo izvoljeno lokalno ali regionalno upravo iz strank, ki so nasprotovale postopku oddaje javnega naročila, nadaljevanje postopka za proizvod, ki je že na trgu, vprašljivo, kar bo na koncu zasenčilo precejšnje koristi, ki jih je naročnik pričakoval s prvotnim razpisom predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja;

| 14. | meni, da bo na lokalni in regionalni ravni nastal velik politični problem, če ponudniki, ki so bili izbrani za predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja, nimajo sedeža na območju lokalne ali regionalne oblasti, ki je naročnik, ali imajo sedež v drugi državi članici; |
| --- | --- |

14.

meni, da bo na lokalni in regionalni ravni nastal velik politični problem, če ponudniki, ki so bili izbrani za predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja, nimajo sedeža na območju lokalne ali regionalne oblasti, ki je naročnik, ali imajo sedež v drugi državi članici;

| 15. | opaža, da bi v primeru neuspešnega razpisa za predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja, kar ni izključeno, zlasti na določenih področjih raziskav in razvoja, kjer je uspešnost še vedno precej nizka, lokalne in regionalne oblasti težko upravičile svoj postopek in prepričale javnost, da je tudi glede na ta rezultat bilo bolje uporabiti ta postopek in ne vlagati v obstoječe in komercialno preizkušene tehnologije; |
| --- | --- |

15.

opaža, da bi v primeru neuspešnega razpisa za predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja, kar ni izključeno, zlasti na določenih področjih raziskav in razvoja, kjer je uspešnost še vedno precej nizka, lokalne in regionalne oblasti težko upravičile svoj postopek in prepričale javnost, da je tudi glede na ta rezultat bilo bolje uporabiti ta postopek in ne vlagati v obstoječe in komercialno preizkušene tehnologije;

| 16. | kot rešitev za zgoraj navedene težave, s katerimi bi se lahko lokalne in regionalne oblasti srečale pri predkomercialnih naročilih storitev, predlaga, da Evropska komisija in države članice oblikujejo in izvedejo niz ukrepov, za katere meni, da so nujni, da bi predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja izpolnila svoj namen na lokalni in regionalni ravni, kar bo na splošno močno vplivalo na uspešnost Evropske unije na področju raziskav in razvoja v primerjavi s svetovno konkurenco; |
| --- | --- |

16.

kot rešitev za zgoraj navedene težave, s katerimi bi se lahko lokalne in regionalne oblasti srečale pri predkomercialnih naročilih storitev, predlaga, da Evropska komisija in države članice oblikujejo in izvedejo niz ukrepov, za katere meni, da so nujni, da bi predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja izpolnila svoj namen na lokalni in regionalni ravni, kar bo na splošno močno vplivalo na uspešnost Evropske unije na področju raziskav in razvoja v primerjavi s svetovno konkurenco;

| 17. | poudarja, da je treba upoštevati, da v primeru, da uvedba predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni ne bo potekala brez težav ali učinkovito, področje raziskav in razvoja ne bi prejelo sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba upoštevati, da v primeru, da uvedba predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni ne bo potekala brez težav ali učinkovito, področje raziskav in razvoja ne bi prejelo sredstev Skupnosti;

| 18. | meni, da mora Evropska komisija lokalnim in regionalnim oblastem, ki oddajajo naročilo, zagotoviti jasne in podrobne smernice ter usposabljanje v zvezi s postopki oddaje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja, da ne bi prihajalo do kršitev evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora Evropska komisija lokalnim in regionalnim oblastem, ki oddajajo naročilo, zagotoviti jasne in podrobne smernice ter usposabljanje v zvezi s postopki oddaje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja, da ne bi prihajalo do kršitev evropske zakonodaje;

| 19. | poleg tega meni, da so te smernice in usposabljanje še toliko bolj nujni, saj se pri predkomercialnih naročilih postavljajo resna vprašanja v zvezi s pravicami intelektualne in industrijske lastnine, s čimer se celo pravne službe vlad do zdaj niso primerno ukvarjale; |
| --- | --- |

19.

poleg tega meni, da so te smernice in usposabljanje še toliko bolj nujni, saj se pri predkomercialnih naročilih postavljajo resna vprašanja v zvezi s pravicami intelektualne in industrijske lastnine, s čimer se celo pravne službe vlad do zdaj niso primerno ukvarjale;

| 20. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj razvijejo strukture za podporo lokalnim in regionalnim oblastem v primeru uporabe postopka predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja, da bodo prejele jasne in praktične informacije ter resnično pomoč, zlasti glede najbolj primerne razporeditve tveganja in koristi med naročnike in izbrane ponudnike; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj razvijejo strukture za podporo lokalnim in regionalnim oblastem v primeru uporabe postopka predkomercialnega naročila storitev na področju raziskav in razvoja, da bodo prejele jasne in praktične informacije ter resnično pomoč, zlasti glede najbolj primerne razporeditve tveganja in koristi med naročnike in izbrane ponudnike;

| 21. | poudarja, da predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni vsakemu naročniku prinaša jasno opredeljiva kratkoročna tveganja, medtem ko so dolgoročne koristi težko opredeljive in nejasne, zaradi česar so lokalne in regionalne oblasti pogosto upravičeno zaskrbljene. Države članice in Evropska komisija morajo zato ponuditi jasno pomoč na več ravneh in zagotoviti, da bodo vsi vpleteni razumeli, da so občasni neuspehi normalni v postopkih, kjer se iščejo inovativne rešitve za stare in nove probleme, s katerimi se srečuje evropska družba; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni vsakemu naročniku prinaša jasno opredeljiva kratkoročna tveganja, medtem ko so dolgoročne koristi težko opredeljive in nejasne, zaradi česar so lokalne in regionalne oblasti pogosto upravičeno zaskrbljene. Države članice in Evropska komisija morajo zato ponuditi jasno pomoč na več ravneh in zagotoviti, da bodo vsi vpleteni razumeli, da so občasni neuspehi normalni v postopkih, kjer se iščejo inovativne rešitve za stare in nove probleme, s katerimi se srečuje evropska družba;

| 22. | ugotavlja, da lahko v predkomercialnih naročilih storitev na področju raziskav in razvoja sodelujejo kandidati iz vseh držav članic, kar lahko neizogibno privede do vsaj delnega prenosa sredstev za raziskave in razvoj iz regije ene države članice v regijo druge države članice. To sicer na ravni EU ne predstavlja težav, na lokalni in regionalni ravni pa je pomemben dejavnik, ki lahko močno ogrozi financiranje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da lahko v predkomercialnih naročilih storitev na področju raziskav in razvoja sodelujejo kandidati iz vseh držav članic, kar lahko neizogibno privede do vsaj delnega prenosa sredstev za raziskave in razvoj iz regije ene države članice v regijo druge države članice. To sicer na ravni EU ne predstavlja težav, na lokalni in regionalni ravni pa je pomemben dejavnik, ki lahko močno ogrozi financiranje predkomercialnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj dokaže koristnost predkomercialnih naročil za regionalno upravo, ki vodi razpisni postopek, kadar ponudniki nimajo sedeža v tej regiji; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, naj dokaže koristnost predkomercialnih naročil za regionalno upravo, ki vodi razpisni postopek, kadar ponudniki nimajo sedeža v tej regiji;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in krepi združevanje lokalnih in regionalnih oblasti za skupno upravljanje predkomercialnih naročil, da bi zmanjšali tveganja, s katerimi bi se posamezna lokalna ali regionalna oblast iz ene same države članice srečala, če bi sama objavila tak razpis; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in krepi združevanje lokalnih in regionalnih oblasti za skupno upravljanje predkomercialnih naročil, da bi zmanjšali tveganja, s katerimi bi se posamezna lokalna ali regionalna oblast iz ene same države članice srečala, če bi sama objavila tak razpis;

| 25. | priznava, da sta ustanavljanje vseevropskih mrež in vzpostavljanje rednih stikov med lokalnimi in regionalnimi oblastmi iz različnih držav članic, ki imajo podobne potrebe, bistvena povezovalna elementa sodelovanja posameznih držav, regij in lokalnih skupnosti ter usklajevanja postopkov v zvezi s predkomercialnimi naročili storitev na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

25.

priznava, da sta ustanavljanje vseevropskih mrež in vzpostavljanje rednih stikov med lokalnimi in regionalnimi oblastmi iz različnih držav članic, ki imajo podobne potrebe, bistvena povezovalna elementa sodelovanja posameznih držav, regij in lokalnih skupnosti ter usklajevanja postopkov v zvezi s predkomercialnimi naročili storitev na področju raziskav in razvoja;

| 26. | podpira financiranje ukrepov za razvoj in utrditev postopkov v predkomercialnih naročilih storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni s prerazporeditvijo evropskih sredstev, ki bi se lahko sprostila z revizijo skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

26.

podpira financiranje ukrepov za razvoj in utrditev postopkov v predkomercialnih naročilih storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni s prerazporeditvijo evropskih sredstev, ki bi se lahko sprostila z revizijo skupne kmetijske politike;

| 27. | meni, da bi se lahko skupni evropski raziskovalni prostor (ERP) spremenil in okrepil, če bi predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja vključili v obstoječe postopke oddaje javnih naročil; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi se lahko skupni evropski raziskovalni prostor (ERP) spremenil in okrepil, če bi predkomercialna naročila storitev na področju raziskav in razvoja vključili v obstoječe postopke oddaje javnih naročil;

| 28. | meni, da bi strategijo za spodbujanje predkomercialnih javnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja precej okrepili, če bi vključili lokalne in regionalne univerze, raziskovalne centre in zlasti MSP z bogatim znanjem in veliko tehnološko inovativnostjo v nov okvir sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi države članice, v kateri imajo sedež, ter v ustvarjanje mreže z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v drugih državah članicah ter ustreznimi univerzami, raziskovalnimi centri in MSP; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi strategijo za spodbujanje predkomercialnih javnih naročil storitev na področju raziskav in razvoja precej okrepili, če bi vključili lokalne in regionalne univerze, raziskovalne centre in zlasti MSP z bogatim znanjem in veliko tehnološko inovativnostjo v nov okvir sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi države članice, v kateri imajo sedež, ter v ustvarjanje mreže z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v drugih državah članicah ter ustreznimi univerzami, raziskovalnimi centri in MSP;

| 29. | poudarja, da lahko ustanovitev informacijskih točk in baz podatkov znotraj posameznih lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s problemi, s katerimi se srečujejo na lokalni in regionalni ravni in ki zahtevajo prednostno obravnavo in inovativne rešitve, ter seznanjanje z lokalnim in regionalnim potencialom na področju raziskav in razvoja, zbliža regije z enakimi težavami ter raziskovalne centre in podjetja s komplementarnim/dodatnim potencialom za skupno iskanje inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da lahko ustanovitev informacijskih točk in baz podatkov znotraj posameznih lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s problemi, s katerimi se srečujejo na lokalni in regionalni ravni in ki zahtevajo prednostno obravnavo in inovativne rešitve, ter seznanjanje z lokalnim in regionalnim potencialom na področju raziskav in razvoja, zbliža regije z enakimi težavami ter raziskovalne centre in podjetja s komplementarnim/dodatnim potencialom za skupno iskanje inovativnih rešitev;

| 30. | predlaga, da se sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada namenijo za ukrepe v zvezi z raziskavami in razvojem v okviru predkomercialnih naročil na področjih, ki jih pokrivajo ti skladi. |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada namenijo za ukrepe v zvezi z raziskavami in razvojem v okviru predkomercialnih naročil na področjih, ki jih pokrivajo ti skladi.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/48

---

Mnenje Odbora regij – Evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju

(2008/C 325/07)

ODBOR REGIJ

| — | se strinja z ugotovitvijo, da obstaja široko soglasje glede potrebe po posodobitvi in izboljšanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja je poglavitni del tega cilja; |
| --- | --- |

—

se strinja z ugotovitvijo, da obstaja široko soglasje glede potrebe po posodobitvi in izboljšanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja je poglavitni del tega cilja;

| — | meni, da težave pri priznavanju učnih rezultatov, pridobljenih v posameznih državah članicah, zavirajo mobilnost v EU in ovirajo resnično vseživljenjsko izpopolnjevanje; |
| --- | --- |

—

meni, da težave pri priznavanju učnih rezultatov, pridobljenih v posameznih državah članicah, zavirajo mobilnost v EU in ovirajo resnično vseživljenjsko izpopolnjevanje;

| — | poudarja, da je v mnogih državah članicah za poklicno izobraževanje in usposabljanje pristojna regionalna in lokalna raven; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je v mnogih državah članicah za poklicno izobraževanje in usposabljanje pristojna regionalna in lokalna raven;

| — | pozdravlja oba predloga priporočil, s katerima želi Komisija podati rešitve za družbene in gospodarske probleme, ki se pojavljajo v globaliziranem, na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu. Poleg tega naj bi prispevala k izboljšanju mobilnosti v Evropski uniji in k spodbujanju izmenjave kvalifikacij. Zato OR meni, da je treba nadalje razviti področja, ki so pomembna za državljane, in naloge, za katere so pristojne regije in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja oba predloga priporočil, s katerima želi Komisija podati rešitve za družbene in gospodarske probleme, ki se pojavljajo v globaliziranem, na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu. Poleg tega naj bi prispevala k izboljšanju mobilnosti v Evropski uniji in k spodbujanju izmenjave kvalifikacij. Zato OR meni, da je treba nadalje razviti področja, ki so pomembna za državljane, in naloge, za katere so pristojne regije in lokalne oblasti;

| — | meni, da bodo glavni uporabniki evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja nacionalni/regionalni in lokalni organi, pristojni za zagotavljanje kakovosti in izboljšav v splošnem in poklicnem izobraževanju; |
| --- | --- |

—

meni, da bodo glavni uporabniki evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja nacionalni/regionalni in lokalni organi, pristojni za zagotavljanje kakovosti in izboljšav v splošnem in poklicnem izobraževanju;

| — | poziva k vključitvi pristojnih lokalnih in regionalnih organov v dejavnosti v zvezi s povezovanjem nacionalnih/regionalnih okvirov kvalifikacij s sistemom ECVET; |
| --- | --- |

—

poziva k vključitvi pristojnih lokalnih in regionalnih organov v dejavnosti v zvezi s povezovanjem nacionalnih/regionalnih okvirov kvalifikacij s sistemom ECVET;

| — | meni, da bo pravo merilo za uspeh sistema njegovo izvajanje v praksi in sprejemanje. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno pripomorejo k temu s podpiranjem sistema prek svojih mrež in prispevajo k verodostojnosti in uporabnosti sistema ECVET. |
| --- | --- |

—

meni, da bo pravo merilo za uspeh sistema njegovo izvajanje v praksi in sprejemanje. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno pripomorejo k temu s podpiranjem sistema prek svojih mrež in prispevajo k verodostojnosti in uporabnosti sistema ECVET.

| Poročevalec | : | Kent JOHANSSON (SV/ALDE), član regionalnega sveta regije Västra Götaland |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Kent JOHANSSON (SV/ALDE), član regionalnega sveta regije Västra Götaland

Referenčna dokumenta

Predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja

COM(2008) 179 konč., 2008/0069 (COD)

Predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET)

COM(2008) 180 konč., 2008/0070 (COD)

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da je poklicno izobraževanje in usposabljanje odločilnega pomena za doseganje ciljev lizbonske strategije – povečanje gospodarske rasti, konkurenčnosti in socialne vključenosti. Splošno in poklicno izobraževanje, poklicna usposobljenost in vseživljenjsko učenje sodijo med najpomembnejše politične prednostne naloge OR; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je poklicno izobraževanje in usposabljanje odločilnega pomena za doseganje ciljev lizbonske strategije – povečanje gospodarske rasti, konkurenčnosti in socialne vključenosti. Splošno in poklicno izobraževanje, poklicna usposobljenost in vseživljenjsko učenje sodijo med najpomembnejše politične prednostne naloge OR;

| 2. | meni, da težave pri priznavanju učnih rezultatov, pridobljenih v posameznih državah članicah, zavirajo mobilnost v EU in ovirajo resnično vseživljenjsko izpopolnjevanje; |
| --- | --- |

2.

meni, da težave pri priznavanju učnih rezultatov, pridobljenih v posameznih državah članicah, zavirajo mobilnost v EU in ovirajo resnično vseživljenjsko izpopolnjevanje;

| 3. | se strinja z ugotovitvijo, da obstaja široko soglasje glede potrebe po posodobitvi in izboljšanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja je poglavitni del tega cilja; |
| --- | --- |

3.

se strinja z ugotovitvijo, da obstaja široko soglasje glede potrebe po posodobitvi in izboljšanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja je poglavitni del tega cilja;

| 4. | poudarja, da je v mnogih državah članicah za poklicno izobraževanje in usposabljanje pristojna regionalna in lokalna raven. Poklicno izobraževanje se financira iz različnih virov, čeprav ga v večini držav članic financira država (na nacionalni in regionalni ravni) z visokim deležem regionalnega in lokalnega financiranja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je v mnogih državah članicah za poklicno izobraževanje in usposabljanje pristojna regionalna in lokalna raven. Poklicno izobraževanje se financira iz različnih virov, čeprav ga v večini držav članic financira država (na nacionalni in regionalni ravni) z visokim deležem regionalnega in lokalnega financiranja;

| 5. | izraža stališče o dveh predloženih dokumentih, ki obravnavata evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja, in jih sprejema z naklonjenostjo ter pozdravlja vsebovane predloge. Pri dokumentu, ki obravnava Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, je proces posvetovanja že zelo napredoval, medtem ko je pri drugem dokumentu o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja posvetovanje še v zgodnji fazi. Zato bo pomembno in bi bilo dobrodošlo nadaljnje posvetovanje; |
| --- | --- |

5.

izraža stališče o dveh predloženih dokumentih, ki obravnavata evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja, in jih sprejema z naklonjenostjo ter pozdravlja vsebovane predloge. Pri dokumentu, ki obravnava Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, je proces posvetovanja že zelo napredoval, medtem ko je pri drugem dokumentu o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja posvetovanje še v zgodnji fazi. Zato bo pomembno in bi bilo dobrodošlo nadaljnje posvetovanje;

| 6. | pozdravlja oba predloga priporočil, s katerima želi Komisija podati rešitve za družbene in gospodarske probleme, ki se pojavljajo v globaliziranem, na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu. Poleg tega naj bi prispevala k izboljšanju mobilnosti v Evropski uniji in k spodbujanju izmenjave kvalifikacij. Zato OR meni, da je treba nadalje razviti področja, ki so pomembna za državljane, in naloge, za katere so pristojne regije in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja oba predloga priporočil, s katerima želi Komisija podati rešitve za družbene in gospodarske probleme, ki se pojavljajo v globaliziranem, na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu. Poleg tega naj bi prispevala k izboljšanju mobilnosti v Evropski uniji in k spodbujanju izmenjave kvalifikacij. Zato OR meni, da je treba nadalje razviti področja, ki so pomembna za državljane, in naloge, za katere so pristojne regije in lokalne oblasti;

| 7. | ugotavlja, da je ECVET instrument za opis kvalifikacij z enotami učnih rezultatov z ustreznimi točkami, ki naj bi olajšal prenašanje in zbiranje učnih rezultatov. Nudi skupni metodološki okvir, ki naj bi omogočil lažje prenašanje kreditnih točk učnih rezultatov iz enega sistema kvalifikacij v drugega ali od ene učne poti do druge; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je ECVET instrument za opis kvalifikacij z enotami učnih rezultatov z ustreznimi točkami, ki naj bi olajšal prenašanje in zbiranje učnih rezultatov. Nudi skupni metodološki okvir, ki naj bi omogočil lažje prenašanje kreditnih točk učnih rezultatov iz enega sistema kvalifikacij v drugega ali od ene učne poti do druge;

| 8. | meni, da bodo glavni uporabniki evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na eni strani nacionalni/regionalni in lokalni organi, pristojni za zagotavljanje kakovosti in izboljšav v splošnem in poklicnem izobraževanju. Za razliko od sistema ECVET je cilj referenčnega okvira zagotavljanje preglednosti in doslednosti razvoja politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da bodo glavni uporabniki evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na eni strani nacionalni/regionalni in lokalni organi, pristojni za zagotavljanje kakovosti in izboljšav v splošnem in poklicnem izobraževanju. Za razliko od sistema ECVET je cilj referenčnega okvira zagotavljanje preglednosti in doslednosti razvoja politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 9. | se strinja, da mora biti uporaba sistema ECVET in referenčnega okvira prostovoljna, vendar meni, da je treba določiti okvirne pogoje in smernice za uporabo sistema. Različne skupine uporabnikov (uporabniki sistema ECVET in mreže ENQAVET (evropske mreže za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja)) morajo zastopati tudi predstavniki, ki imajo neposredni mandat regionalnih ali lokalnih oblasti. Ustrezno morajo biti zastopani tudi zasebni akterji in socialni partnerji; |
| --- | --- |

9.

se strinja, da mora biti uporaba sistema ECVET in referenčnega okvira prostovoljna, vendar meni, da je treba določiti okvirne pogoje in smernice za uporabo sistema. Različne skupine uporabnikov (uporabniki sistema ECVET in mreže ENQAVET (evropske mreže za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja)) morajo zastopati tudi predstavniki, ki imajo neposredni mandat regionalnih ali lokalnih oblasti. Ustrezno morajo biti zastopani tudi zasebni akterji in socialni partnerji;

| 10. | poudarja, da morajo biti regije, ki so po nacionalni ustavi pristojne za izobraževanje, ne glede na to, ali se njihova država odloči za sodelovanje pri sistemu ECVET in/ali referenčnem okviru, vključene v skupna telesa, ki obravnavajo nadaljnji razvoj sistemov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo biti regije, ki so po nacionalni ustavi pristojne za izobraževanje, ne glede na to, ali se njihova država odloči za sodelovanje pri sistemu ECVET in/ali referenčnem okviru, vključene v skupna telesa, ki obravnavajo nadaljnji razvoj sistemov;

| 11. | pri nadaljnjem razvoju vidi pomemben in kritičen element v vzpostavitvi ravnotežja med prizadevanji za izboljšanje mobilnosti državljanov s sistemom prenašanja kreditnih točk skupaj z izboljšanjem kakovosti izobraževanja na eni strani in na drugi strani potrebo po večji raznolikosti sistemov izobraževanja, za katere so pristojne regije in občine v državah članicah; |
| --- | --- |

11.

pri nadaljnjem razvoju vidi pomemben in kritičen element v vzpostavitvi ravnotežja med prizadevanji za izboljšanje mobilnosti državljanov s sistemom prenašanja kreditnih točk skupaj z izboljšanjem kakovosti izobraževanja na eni strani in na drugi strani potrebo po večji raznolikosti sistemov izobraževanja, za katere so pristojne regije in občine v državah članicah;

| 12. | opozarja, da sta sistem ECVET in referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti del številnih pobud na področju politike izobraževanja, kamor sodijo tudi Evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (European Credit Transfer and Accumulation System, ECTS), Europass, Evropska listina kakovosti za mobilnost (European Quality Charter for Mobility, EQCM), Evropska načela za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja ter Evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (European Qualification Framework for lifelong learning, EQF); |
| --- | --- |

12.

opozarja, da sta sistem ECVET in referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti del številnih pobud na področju politike izobraževanja, kamor sodijo tudi Evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (European Credit Transfer and Accumulation System, ECTS), Europass, Evropska listina kakovosti za mobilnost (European Quality Charter for Mobility, EQCM), Evropska načela za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja ter Evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (European Qualification Framework for lifelong learning, EQF);

| 13. | je v svojih prejšnjih mnenjih pojasnil, da neprestano spreminjajoče se zahteve na delovnem mestu (novi sistemi dela, prilagajanje novim tehnologijam) zahtevajo stalno usposabljanje delavcev. Poklicno usposabljanje, usmerjeno v vseživljenjsko učenje, se lahko izkaže za bistven instrument pri razvoju kvalificirane delovne sile, ki je osrednji element trajnega gospodarskega in socialnega razvoja. (1) Zlasti zaradi demografskega razvoja je treba poskrbeti za učinkovitejšo uporabo delovne sile, ki je na voljo; |
| --- | --- |

13.

je v svojih prejšnjih mnenjih pojasnil, da neprestano spreminjajoče se zahteve na delovnem mestu (novi sistemi dela, prilagajanje novim tehnologijam) zahtevajo stalno usposabljanje delavcev. Poklicno usposabljanje, usmerjeno v vseživljenjsko učenje, se lahko izkaže za bistven instrument pri razvoju kvalificirane delovne sile, ki je osrednji element trajnega gospodarskega in socialnega razvoja. (1) Zlasti zaradi demografskega razvoja je treba poskrbeti za učinkovitejšo uporabo delovne sile, ki je na voljo;

| 14. | opozarja, da bodo za preizkušanje in nadaljnji razvoj sistemov potrebna posebna finančna sredstva. |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bodo za preizkušanje in nadaljnji razvoj sistemov potrebna posebna finančna sredstva.

Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET)

ODBOR REGIJ

| 15. | opozarja, da ima čezmejna mobilnost na področju učenja in zaposlovanja v Evropi zelo dolgo tradicijo. Bila je temeljnega pomena za razvoj obrti, industrije, trgovine in podjetniških dejavnosti, ki so predstavljale temelj za blaginjo določenega kraja, regije in države; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da ima čezmejna mobilnost na področju učenja in zaposlovanja v Evropi zelo dolgo tradicijo. Bila je temeljnega pomena za razvoj obrti, industrije, trgovine in podjetniških dejavnosti, ki so predstavljale temelj za blaginjo določenega kraja, regije in države;

| 16. | je prepričan, da bosta čezmejno učenje in zaposlovanje zelo pomembna v vse bolj globaliziranem gospodarstvu. To mobilnost na področju učenja in zaposlovanja je treba podpreti s sodobnim instrumentom. OR meni, da je ECVET tak instrument; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da bosta čezmejno učenje in zaposlovanje zelo pomembna v vse bolj globaliziranem gospodarstvu. To mobilnost na področju učenja in zaposlovanja je treba podpreti s sodobnim instrumentom. OR meni, da je ECVET tak instrument;

| 17. | ugotavlja, da potrebe po usposobljenosti vse bolj določa regionalna raven. OR je poudaril, da je lokalni in regionalni razvoj vsekakor odvisen od različnih pogojev in izhodiščnega položaja. Vendar ga nikakor ni mogoče obravnavati ločeno od okolja, ki ga obdaja. Regije in družba potrebujejo proizvodnjo, ki se obnavlja v takšni meri, kot izginjajo tradicionalna delovna mesta; v nasprotnem primeru grozijo stagnacija, socialna marginalizacija v obliki brezposelnosti, pogostejša bolniška odsotnost in pogosten predčasen izstop s trga dela (2); |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da potrebe po usposobljenosti vse bolj določa regionalna raven. OR je poudaril, da je lokalni in regionalni razvoj vsekakor odvisen od različnih pogojev in izhodiščnega položaja. Vendar ga nikakor ni mogoče obravnavati ločeno od okolja, ki ga obdaja. Regije in družba potrebujejo proizvodnjo, ki se obnavlja v takšni meri, kot izginjajo tradicionalna delovna mesta; v nasprotnem primeru grozijo stagnacija, socialna marginalizacija v obliki brezposelnosti, pogostejša bolniška odsotnost in pogosten predčasen izstop s trga dela (2);

| 18. | poudarja, da mora biti velika prožnost skupaj z zanesljivim socialnim zavarovanjem, kakor je določeno v „skupnih načelih prožne varnosti“ Evropske komisije (3), posebna značilnost trga dela v Evropi; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da mora biti velika prožnost skupaj z zanesljivim socialnim zavarovanjem, kakor je določeno v „skupnih načelih prožne varnosti“ Evropske komisije (3), posebna značilnost trga dela v Evropi;

| 19. | se je v preteklosti strinjal s Komisijo, da bodo nacionalni in evropski okviri kvalifikacij olajšali vrednotenje vseh oblik učenja (4); |
| --- | --- |

19.

se je v preteklosti strinjal s Komisijo, da bodo nacionalni in evropski okviri kvalifikacij olajšali vrednotenje vseh oblik učenja (4);

| 20. | je pozdravil evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, ki ga je predložila Komisija, in oba cilja „izboljšanje preglednosti kvalifikacij“ in „spodbujanje mobilnosti v EU“; |
| --- | --- |

20.

je pozdravil evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, ki ga je predložila Komisija, in oba cilja „izboljšanje preglednosti kvalifikacij“ in „spodbujanje mobilnosti v EU“;

| 21. | podobno kot v zvezi z okvirom kvalifikacij za vseživljenjsko učenje poziva k vključitvi pristojnih lokalnih in regionalnih organov v dejavnosti v zvezi s povezovanjem nacionalnih/regionalnih okvirov kvalifikacij s sistemom ECVET; |
| --- | --- |

21.

podobno kot v zvezi z okvirom kvalifikacij za vseživljenjsko učenje poziva k vključitvi pristojnih lokalnih in regionalnih organov v dejavnosti v zvezi s povezovanjem nacionalnih/regionalnih okvirov kvalifikacij s sistemom ECVET;

| 22. | potrjuje trditev Komisije, da je treba sistem ECVET „kulturno in tehnično prilago[diti] [...] regionalnim [...] okvirom“, in opozarja, da imajo regionalne oblasti same pogosto pristojnosti na področju opredeljevanja, razvoja in izvajanja sistemov kvalifikacij in sistemov vseživljenjskega učenja v formalnem, neformalnem in priložnostnem okviru; |
| --- | --- |

22.

potrjuje trditev Komisije, da je treba sistem ECVET „kulturno in tehnično prilago[diti] [...] regionalnim [...] okvirom“, in opozarja, da imajo regionalne oblasti same pogosto pristojnosti na področju opredeljevanja, razvoja in izvajanja sistemov kvalifikacij in sistemov vseživljenjskega učenja v formalnem, neformalnem in priložnostnem okviru;

| 23. | poudarja, da velik del poklicnega izobraževanja poteka v okviru vseživljenjskega učenja v podjetjih ali mrežah podjetij, ki temeljijo na znanju, in sicer vse pogosteje preko državnih meja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da velik del poklicnega izobraževanja poteka v okviru vseživljenjskega učenja v podjetjih ali mrežah podjetij, ki temeljijo na znanju, in sicer vse pogosteje preko državnih meja;

| 24. | opozarja na dobre primere za to, kako je mogoče danes razviti sodelovanje med organizacijami ene panoge in regijami v različnih državah na področju poklicnega izobraževanja, ki lahko zajema tudi skupno načrtovanje in priznavanje (5). Tovrstne pobude je treba spodbujati in upoštevati; |
| --- | --- |

24.

opozarja na dobre primere za to, kako je mogoče danes razviti sodelovanje med organizacijami ene panoge in regijami v različnih državah na področju poklicnega izobraževanja, ki lahko zajema tudi skupno načrtovanje in priznavanje (5). Tovrstne pobude je treba spodbujati in upoštevati;

| 25. | poudarja, da morajo pri priznavanju sodelovati različni udeleženci, ne le predstavniki države, ampak tudi zasebni izvajalci, podjetja in socialni partnerji; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morajo pri priznavanju sodelovati različni udeleženci, ne le predstavniki države, ampak tudi zasebni izvajalci, podjetja in socialni partnerji;

| 26. | pozdravlja ustanovitev skupine uporabnikov sistema ECVET za posodabljanje in usklajevanje posameznih postopkov. V skupino uporabnikov je treba vključiti tudi regionalne in lokalne oblasti ter lokalna podjetja in socialne partnerje, da bodo imeli neposredni dostop do sistema ECVET. Pri tem je treba spoštovati nacionalna pravila in predpise; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja ustanovitev skupine uporabnikov sistema ECVET za posodabljanje in usklajevanje posameznih postopkov. V skupino uporabnikov je treba vključiti tudi regionalne in lokalne oblasti ter lokalna podjetja in socialne partnerje, da bodo imeli neposredni dostop do sistema ECVET. Pri tem je treba spoštovati nacionalna pravila in predpise;

| 27. | ugotavlja, da pogosto prav lokalne in regionalne oblasti lahko sprejmejo učinkovite konkretne ukrepe na področju poklicnega izobraževanja; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da pogosto prav lokalne in regionalne oblasti lahko sprejmejo učinkovite konkretne ukrepe na področju poklicnega izobraževanja;

| 28. | ugotavlja, da je ECVET sistem kreditnih točk na podlagi enot, s katerim se učni rezultati lahko merijo in primerjajo ter prenašajo med ustanovami; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je ECVET sistem kreditnih točk na podlagi enot, s katerim se učni rezultati lahko merijo in primerjajo ter prenašajo med ustanovami;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je združljiv z vsemi sistemi kvalifikacij, zlasti z Evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (European Credit Transfer and Accumulation System, ECTS), ki podpira in olajšuje evropsko in svetovno mobilnost univerzitetnih študentov; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da je združljiv z vsemi sistemi kvalifikacij, zlasti z Evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (European Credit Transfer and Accumulation System, ECTS), ki podpira in olajšuje evropsko in svetovno mobilnost univerzitetnih študentov;

| 30. | meni, da bo pravo merilo za uspeh sistema njegovo izvajanje v praksi in sprejemanje. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno pripomorejo k temu s podpiranjem sistema prek svojih mrež in prispevajo k verodostojnosti in uporabnosti sistema ECVET; |
| --- | --- |

30.

meni, da bo pravo merilo za uspeh sistema njegovo izvajanje v praksi in sprejemanje. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno pripomorejo k temu s podpiranjem sistema prek svojih mrež in prispevajo k verodostojnosti in uporabnosti sistema ECVET;

| 31. | meni, da so za dobro uporabo sistema ECVET potrebni konkretni primeri delovanja sistema v praksi, ko se začne uporabljati. To bi spodbudilo več uporabnikov k uporabi možnosti, ki jih ponuja sistem ECVET. |
| --- | --- |

31.

meni, da so za dobro uporabo sistema ECVET potrebni konkretni primeri delovanja sistema v praksi, ko se začne uporabljati. To bi spodbudilo več uporabnikov k uporabi možnosti, ki jih ponuja sistem ECVET.

Evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja

ODBOR REGIJ

| 32. | meni, da je mogoče v socialno-ekonomskem smislu doseči večjo učinkovitost poklicnega izobraževanja in usposabljanja z boljšim prilagajanjem poklicnega izobraževanja stalno spreminjajočim se potrebam na trgu dela v družbi znanja, zlasti s spodbujanjem visokokvalificirane delovne sile, ki se lahko uspešno sooča z zahtevami globalizacije; |
| --- | --- |

32.

meni, da je mogoče v socialno-ekonomskem smislu doseči večjo učinkovitost poklicnega izobraževanja in usposabljanja z boljšim prilagajanjem poklicnega izobraževanja stalno spreminjajočim se potrebam na trgu dela v družbi znanja, zlasti s spodbujanjem visokokvalificirane delovne sile, ki se lahko uspešno sooča z zahtevami globalizacije;

| 33. | poudarja, da se sistemi splošnega in poklicnega izobraževanja ne smejo razvijati ločeno od podjetniškega in socialnega okolja ter inovacijskega potenciala nekega kraja ali regije, kot se to včasih dogaja, saj so rast, konkurenčnost in možnosti zaposlovanja na določenem območju vse bolj odvisni od kvalifikacij sedanje in prihodnje delovne sile ter tudi od tega, kako poklicno in nadaljnje izobraževanje ter preusposabljanje trajno dopolnjujejo kvalifikacije in prispevajo k njihovemu nadaljnjemu razvoju; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se sistemi splošnega in poklicnega izobraževanja ne smejo razvijati ločeno od podjetniškega in socialnega okolja ter inovacijskega potenciala nekega kraja ali regije, kot se to včasih dogaja, saj so rast, konkurenčnost in možnosti zaposlovanja na določenem območju vse bolj odvisni od kvalifikacij sedanje in prihodnje delovne sile ter tudi od tega, kako poklicno in nadaljnje izobraževanje ter preusposabljanje trajno dopolnjujejo kvalifikacije in prispevajo k njihovemu nadaljnjemu razvoju;

| 34. | zato meni, da je treba nujno prilagoditi referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti zahtevam lokalnega trga dela, in poziva k akreditaciji centrov za poklicno izobraževanje v okviru tega procesa; |
| --- | --- |

34.

zato meni, da je treba nujno prilagoditi referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti zahtevam lokalnega trga dela, in poziva k akreditaciji centrov za poklicno izobraževanje v okviru tega procesa;

| 35. | priznava dodano vrednost referenčnega okvira za zagotavljanje kvalifikacij, saj predstavlja napredek na področju splošnega in poklicnega izobraževanja v EU, zlasti v zvezi s spodbujanjem vzajemnega učenja, mobilnosti in izmenjave dobre prakse; |
| --- | --- |

35.

priznava dodano vrednost referenčnega okvira za zagotavljanje kvalifikacij, saj predstavlja napredek na področju splošnega in poklicnega izobraževanja v EU, zlasti v zvezi s spodbujanjem vzajemnega učenja, mobilnosti in izmenjave dobre prakse;

| 36. | pozdravlja temeljno zasnovo referenčnega okvira v obliki cikla izboljševanja kakovosti in poudarja, da se kazalniki kakovosti ne smejo razumeti kot smernice, temveč kot reference, ki jih je mogoče kasneje na različne načine še naprej razvijati, npr. v dvostranskem ali večstranskem kontekstu; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja temeljno zasnovo referenčnega okvira v obliki cikla izboljševanja kakovosti in poudarja, da se kazalniki kakovosti ne smejo razumeti kot smernice, temveč kot reference, ki jih je mogoče kasneje na različne načine še naprej razvijati, npr. v dvostranskem ali večstranskem kontekstu;

| 37. | poudarja, da se referenčni okvir ne sme omejiti na zgolj statistični sistem ali neke vrste nadzorno funkcijo, temveč ga je treba obravnavati kot učinkovit instrument za stalen razvoj kakovosti na različnih ravneh ter pri različnih nosilcih in udeležencih; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se referenčni okvir ne sme omejiti na zgolj statistični sistem ali neke vrste nadzorno funkcijo, temveč ga je treba obravnavati kot učinkovit instrument za stalen razvoj kakovosti na različnih ravneh ter pri različnih nosilcih in udeležencih;

| 38. | se zavzema za to, da referenčni okvir ne bi bil omejen le na nacionalno raven, ampak da bi ustrezne procese sprožili tudi na lokalni in regionalni ravni. To velja tudi za sisteme učenja zunaj javnega šolstva, da bi jih lahko stalno izboljševali in razvijali; |
| --- | --- |

38.

se zavzema za to, da referenčni okvir ne bi bil omejen le na nacionalno raven, ampak da bi ustrezne procese sprožili tudi na lokalni in regionalni ravni. To velja tudi za sisteme učenja zunaj javnega šolstva, da bi jih lahko stalno izboljševali in razvijali;

| 39. | meni, da je treba razmisliti o tem, kako oblikovati referenčni okvir in kako podroben mora biti, da bi dosegli cilje. Odbor meni, da kazalniki ne smejo biti tako podrobno oblikovani, da bi izvajanje referenčnega okvira in nadaljnje delo z njim posredno usmerjalo sisteme izobraževanja; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba razmisliti o tem, kako oblikovati referenčni okvir in kako podroben mora biti, da bi dosegli cilje. Odbor meni, da kazalniki ne smejo biti tako podrobno oblikovani, da bi izvajanje referenčnega okvira in nadaljnje delo z njim posredno usmerjalo sisteme izobraževanja;

| 40. | glede predlaganih referenčnih kazalnikov Komisije poudarja naslednje:






  — | razumeti jih je treba kot orodja, s katerimi se namerava podpirati ocenjevanje in izboljšanje kakovosti sistemov poklicnega izobraževanja v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki; |
| --- | --- | --- |

40.

glede predlaganih referenčnih kazalnikov Komisije poudarja naslednje:

—

razumeti jih je treba kot orodja, s katerimi se namerava podpirati ocenjevanje in izboljšanje kakovosti sistemov poklicnega izobraževanja v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki;

| — | ne uvajajo novih standardov, ampak naj bi podpirali prizadevanja držav članic ob hkratnem ohranjanju raznolikosti pristopov držav članic; |
| --- | --- |

—

ne uvajajo novih standardov, ampak naj bi podpirali prizadevanja držav članic ob hkratnem ohranjanju raznolikosti pristopov držav članic;

| — | uporabljajo se na prostovoljni osnovi, imeli naj bi zgolj posvetovalno vlogo in zato naj ne bi služili kot sredstvo za primerjavo kakovosti in učinkovitosti različnih nacionalnih sistemov v Evropi. |
| --- | --- |

—

uporabljajo se na prostovoljni osnovi, imeli naj bi zgolj posvetovalno vlogo in zato naj ne bi služili kot sredstvo za primerjavo kakovosti in učinkovitosti različnih nacionalnih sistemov v Evropi.

Zato bi bilo dobro, da različni uporabniki lahko izberejo tiste kazalnike, za katere menijo, da so najpomembnejši za potrebe njihovega sistema za zagotavljanje kakovosti;

| 41. | poudarja, da je treba utrditi lokalno in regionalno razsežnost zlasti s podporo lokalnih in regionalnih mrež na tem področju in obžaluje, da v priporočilu ni v zadostni meri izrecno priznan pomen vključitve lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba utrditi lokalno in regionalno razsežnost zlasti s podporo lokalnih in regionalnih mrež na tem področju in obžaluje, da v priporočilu ni v zadostni meri izrecno priznan pomen vključitve lokalnih in regionalnih oblasti;

| 42. | poziva k močnejši neposredni vključitvi lokalne in regionalne ravni v mrežo ENQAVET (evropsko mrežo za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja). Treba je spodbujati in podpirati medsebojno povezovanje različnih regij in podjetij okrog referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti; |
| --- | --- |

42.

poziva k močnejši neposredni vključitvi lokalne in regionalne ravni v mrežo ENQAVET (evropsko mrežo za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja). Treba je spodbujati in podpirati medsebojno povezovanje različnih regij in podjetij okrog referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti;

| 43. | spodbuja uvedbo znaka kakovosti za ustanove poklicnega izobraževanja po vzoru že obstoječega razvrščanja visokošolskih ustanov; |
| --- | --- |

43.

spodbuja uvedbo znaka kakovosti za ustanove poklicnega izobraževanja po vzoru že obstoječega razvrščanja visokošolskih ustanov;

| 44. | opozarja, da izboljšanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju koristijo tako posamezniku kot tudi družbi. S splošnim dvigom ravni kvalifikacij se izboljšajo gospodarski kazalniki, kot sta produktivnost in brezposelnost, ter socialni kazalniki, kot je državljanska udeležba, kriminal in stroški zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da izboljšanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju koristijo tako posamezniku kot tudi družbi. S splošnim dvigom ravni kvalifikacij se izboljšajo gospodarski kazalniki, kot sta produktivnost in brezposelnost, ter socialni kazalniki, kot je državljanska udeležba, kriminal in stroški zdravstvenega varstva;

| 45. | je prepričan, da lahko poklicno izobraževanje prispeva k boljšemu vključevanju skupin prebivalstva, ki so zapostavljene na trgu dela, kot so npr. migranti, starejši in tisti, ki so predčasno opustili šolanje; |
| --- | --- |

45.

je prepričan, da lahko poklicno izobraževanje prispeva k boljšemu vključevanju skupin prebivalstva, ki so zapostavljene na trgu dela, kot so npr. migranti, starejši in tisti, ki so predčasno opustili šolanje;

| 46. | poudarja, da je treba poskrbeti ne le za tiste skupine, ki so zajete v ukrepe izobraževanja, ampak tudi tiste, ki nimajo dostopa do sistema, imajo otežen dostop do sistema ali pa so iz sistema izpadle. |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba poskrbeti ne le za tiste skupine, ki so zajete v ukrepe izobraževanja, ampak tudi tiste, ki nimajo dostopa do sistema, imajo otežen dostop do sistema ali pa so iz sistema izpadle.

V Bruslju, 8. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Glej mnenje CdR 226/98 fin.

1

(2)  Glej mnenje OR z dne 14.6.2006 o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje.

2

(3)  Glej mnenje CdR 274/2007 o dokumentu COM(2007) 359 konč.

3

(4)  Glej mnenje CdR 335/2006 fin.

4

(5)  Na primer evropski program usposabljanja na področju vzdrževanja tovornjakov, glej www.anfa-auto.fr

5

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/52

---

Mnenje Odbora regij – Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje – vloga lokalnih in regionalnih oblasti

(2008/C 325/08)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja pomen pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je v evropski agendi Sredozemlju znova namenila zelo pomembno mesto ter vzbudila razpravo in razmisleke, ki bodo zmožni odgovoriti na izzive, ki se zastavljajo; |
| --- | --- |

—

poudarja pomen pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je v evropski agendi Sredozemlju znova namenila zelo pomembno mesto ter vzbudila razpravo in razmisleke, ki bodo zmožni odgovoriti na izzive, ki se zastavljajo;

| — | je prepričan, da pobude na različnih straneh Sredozemlja, ki so osredotočene le na diplomatski pristop, ne bodo prinesle trajnejših rešitev, dokler v središču razprave ne bo lokalna demokracija, njena okrepitev in neposredno sodelovanje med regijami in mesti na obeh straneh Sredozemlja v okviru pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da pobude na različnih straneh Sredozemlja, ki so osredotočene le na diplomatski pristop, ne bodo prinesle trajnejših rešitev, dokler v središču razprave ne bo lokalna demokracija, njena okrepitev in neposredno sodelovanje med regijami in mesti na obeh straneh Sredozemlja v okviru pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje;

| — | spominja na to, da je prav na lokalni in regionalni ravni v tesnem sodelovanju z drugimi institucionalnimi ravnmi mogoče pripraviti rešitve, ki pomenijo prilagoditev in odgovor na izzive globalizacije; lokalne in regionalne oblasti so se zlasti v Evropi postopno uveljavile kot pomembna raven za pripravo teh rešitev; |
| --- | --- |

—

spominja na to, da je prav na lokalni in regionalni ravni v tesnem sodelovanju z drugimi institucionalnimi ravnmi mogoče pripraviti rešitve, ki pomenijo prilagoditev in odgovor na izzive globalizacije; lokalne in regionalne oblasti so se zlasti v Evropi postopno uveljavile kot pomembna raven za pripravo teh rešitev;

| — | zato ponavlja svoj poziv k priznavanju lokalnih in regionalnih oblasti kot poglavitnih partnerjev v barcelonskem procesu in evro-mediteranskem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

zato ponavlja svoj poziv k priznavanju lokalnih in regionalnih oblasti kot poglavitnih partnerjev v barcelonskem procesu in evro-mediteranskem sodelovanju;

| — | je odločen podpirati ustanovitev evro-mediteranske lokalne in regionalne skupščine (ARLEM), ki bi jo sestavljalo določeno število članov Odbora regij, predstavnikov evropskih in mednarodnih združenj s področja evro-mediteranskega sodelovanja in enako število predstavnikov regionalnih in lokalnih oblasti z južne in vzhodne strani Sredozemlja, kot stalne platforme za dialog, izmenjavo in sodelovanje ter poziva, da se jo prizna kot posvetovalni organ v prihodnjem upravljanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine na ravni nacionalnih parlamentov. |
| --- | --- |

—

je odločen podpirati ustanovitev evro-mediteranske lokalne in regionalne skupščine (ARLEM), ki bi jo sestavljalo določeno število članov Odbora regij, predstavnikov evropskih in mednarodnih združenj s področja evro-mediteranskega sodelovanja in enako število predstavnikov regionalnih in lokalnih oblasti z južne in vzhodne strani Sredozemlja, kot stalne platforme za dialog, izmenjavo in sodelovanje ter poziva, da se jo prizna kot posvetovalni organ v prihodnjem upravljanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine na ravni nacionalnih parlamentov.

| Glavni poročevalec | : | Isidoro GOTTARDO, član občinskega sveta Sacileja |
| --- | --- | --- |

Glavni poročevalec

:

Isidoro GOTTARDO, član občinskega sveta Sacileja

Referenčna dokumenta

Zaprosilo francoskega predsedstva Sveta Evropske unije z dne 13. junija 2008 o temi Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje – vloga lokalnih in regionalnih oblasti in sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje

COM(2008) 319 konč.

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja pomen pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je v evropski agendi Sredozemlju znova namenila zelo pomembno mesto ter vzbudila razpravo in razmisleke, ki bodo zmožni odgovoriti na izzive, ki se zastavljajo; pozdravlja tako pragmatično razsežnost kot tudi politično vizijo projekta, ki ga je začelo francosko predsedstvo Sveta Evropske unije in ga podpira 16 partnerskih držav južnega in vzhodnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je v evropski agendi Sredozemlju znova namenila zelo pomembno mesto ter vzbudila razpravo in razmisleke, ki bodo zmožni odgovoriti na izzive, ki se zastavljajo; pozdravlja tako pragmatično razsežnost kot tudi politično vizijo projekta, ki ga je začelo francosko predsedstvo Sveta Evropske unije in ga podpira 16 partnerskih držav južnega in vzhodnega Sredozemlja;

| 2. | pozdravlja uspeh nekaterih ukrepov in pobud, ki jih je doslej sprožil barcelonski proces; vendar pa obžaluje pomanjkanje večjega napredka na področju miru, varnosti, človeškega in socialnega razvoja ter premajhno vključenost lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja uspeh nekaterih ukrepov in pobud, ki jih je doslej sprožil barcelonski proces; vendar pa obžaluje pomanjkanje večjega napredka na področju miru, varnosti, človeškega in socialnega razvoja ter premajhno vključenost lokalnih in regionalnih oblasti;

| 3. | poudarja, da bi pobuda Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje v svoji novi obliki morala omogočiti prehod od sistema zgolj medvladnega sodelovanja k projektu dialoga med državljani z vseh treh strani, zlasti pa sodelovanja med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, ki bi povezal njihove lokalne in regionalne oblasti v okviru konkretnih projektov skupnega interesa kot del splošne strategije, temelječe na potrebah državljanov in solidarnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi pobuda Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje v svoji novi obliki morala omogočiti prehod od sistema zgolj medvladnega sodelovanja k projektu dialoga med državljani z vseh treh strani, zlasti pa sodelovanja med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, ki bi povezal njihove lokalne in regionalne oblasti v okviru konkretnih projektov skupnega interesa kot del splošne strategije, temelječe na potrebah državljanov in solidarnosti;

| 4. | meni, da je eden od pogojev za uspeh sodelovanja med evro-mediteranskimi državami za okrepitev partnerstva s pobudo Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje odkrivanje novih tem, ki bodo dajale spodbude, s čimer bo zagotovljena prepoznavnost konkretnih koristi za državljane, načelne izjave pa se bodo spremenile v otipljiva dejanja, kar zahteva veliko vključenost lokalnih in regionalnih političnih predstavnikov ter pregledno in jasno komunikacijo; |
| --- | --- |

4.

meni, da je eden od pogojev za uspeh sodelovanja med evro-mediteranskimi državami za okrepitev partnerstva s pobudo Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje odkrivanje novih tem, ki bodo dajale spodbude, s čimer bo zagotovljena prepoznavnost konkretnih koristi za državljane, načelne izjave pa se bodo spremenile v otipljiva dejanja, kar zahteva veliko vključenost lokalnih in regionalnih političnih predstavnikov ter pregledno in jasno komunikacijo;

| 5. | meni, da šibkost lokalne demokracije in resničnega procesa decentralizacije v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja pogosto omejuje krepitev dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti in civilne družbe v javnih politikah; |
| --- | --- |

5.

meni, da šibkost lokalne demokracije in resničnega procesa decentralizacije v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja pogosto omejuje krepitev dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti in civilne družbe v javnih politikah;

| 6. | ugotavlja, da decentralizacija in participativno lokalno upravljanje nista vedno združljiva. V nekaterih državah članicah EU ali tretjih državah se lokalne in regionalne oblasti soočajo z istimi izzivi, tj. kako povečati volilno udeležbo, spodbujati udeleženost državljanov ter vključiti združenja v pripravo strategij in razvoj večjih mestnih ali regionalnih projektov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da decentralizacija in participativno lokalno upravljanje nista vedno združljiva. V nekaterih državah članicah EU ali tretjih državah se lokalne in regionalne oblasti soočajo z istimi izzivi, tj. kako povečati volilno udeležbo, spodbujati udeleženost državljanov ter vključiti združenja v pripravo strategij in razvoj večjih mestnih ali regionalnih projektov;

| 7. | je prepričan, da pobude na različnih straneh Sredozemlja, ki so osredotočene le na diplomatski pristop, ne bodo prinesle trajnejših rešitev, dokler v središču razprave ne bo lokalna demokracija, njena okrepitev in neposredno sodelovanje med regijami in mesti na obeh straneh Sredozemlja v okviru pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da pobude na različnih straneh Sredozemlja, ki so osredotočene le na diplomatski pristop, ne bodo prinesle trajnejših rešitev, dokler v središču razprave ne bo lokalna demokracija, njena okrepitev in neposredno sodelovanje med regijami in mesti na obeh straneh Sredozemlja v okviru pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje;

| 8. | v tem duhu pozdravlja izjavo predsednikov držav in vlad Evro-mediteranskega partnerstva, ki so se srečali 13. julija v Parizu, v kateri so poudarili „pomen dejavne udeležbe civilne družbe, lokalnih in regionalnih oblasti ter zasebnega sektorja pri izvajanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“; |
| --- | --- |

8.

v tem duhu pozdravlja izjavo predsednikov držav in vlad Evro-mediteranskega partnerstva, ki so se srečali 13. julija v Parizu, v kateri so poudarili „pomen dejavne udeležbe civilne družbe, lokalnih in regionalnih oblasti ter zasebnega sektorja pri izvajanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“;

| 9. | kljub temu meni, da ni primerno na isto raven postaviti tiste, ki imajo demokratično legitimnost, kot so lokalne in regionalne oblasti, in druge, na primer civilno družbo in zasebni sektor, ki je nimajo; |
| --- | --- |

9.

kljub temu meni, da ni primerno na isto raven postaviti tiste, ki imajo demokratično legitimnost, kot so lokalne in regionalne oblasti, in druge, na primer civilno družbo in zasebni sektor, ki je nimajo;

| 10. | se strinja tudi z ugotovitvijo predsednikov držav in vlad Evro-mediteranskega partnerstva, da bodo „okrepit[ev] prevzemanj[a] skupne odgovornosti v procesu, vzpostavit[ev] vodenj[a] na podlagi enakih pogojev ter izvajanje procesa v konkretnih projektih, ki so prepoznavnejši za državljane“, omogočili, da bodo odnosi na vseh treh straneh Sredozemlja „konkretnejši in prepoznavnejši zaradi dopolnilnih regionalnih in podregionalnih projektov, koristnih za državljane v regiji“; |
| --- | --- |

10.

se strinja tudi z ugotovitvijo predsednikov držav in vlad Evro-mediteranskega partnerstva, da bodo „okrepit[ev] prevzemanj[a] skupne odgovornosti v procesu, vzpostavit[ev] vodenj[a] na podlagi enakih pogojev ter izvajanje procesa v konkretnih projektih, ki so prepoznavnejši za državljane“, omogočili, da bodo odnosi na vseh treh straneh Sredozemlja „konkretnejši in prepoznavnejši zaradi dopolnilnih regionalnih in podregionalnih projektov, koristnih za državljane v regiji“;

| 11. | opozarja na razpoložljivost in zavezanost lokalnih in regionalnih oblasti k bogatenju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje s krepitvijo lokalne demokracije in decentraliziranega sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

opozarja na razpoložljivost in zavezanost lokalnih in regionalnih oblasti k bogatenju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje s krepitvijo lokalne demokracije in decentraliziranega sodelovanja;

| 12. | spominja na izkušnje z uvajanjem evropskih politik, med katerimi večina zahteva zavezanost, vire in ukrepe lokalnih oblasti pri njihovem izvajanju, ter tako poudarja pomembne izkušnje in strokovno znanje evropskih lokalnih in regionalnih oblasti pri obravnavi in upravljanju mestnih in podeželskih zadev na področju okolja, energije, prevoza, civilne zaščite, preseljevanja, gospodarskega razvoja ter na mnogih drugih prednostnih področjih barcelonskega procesa, ki so še vedno aktualna, kot so medkulturni dialog, izobraževanje, človeška in socialna razsežnost; zato obžaluje, da o razvojnih projektih, ki spremljajo sklepe pariškega vrha, pred tem ni bilo posvetovanj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, čeprav morajo sodelovati pri njihovem izvajanju, in poudarja potrebo, da se v prihodnje popravi ta medvladni pristop z jasno vključitvijo vseh vpletenih ravni upravljanja; |
| --- | --- |

12.

spominja na izkušnje z uvajanjem evropskih politik, med katerimi večina zahteva zavezanost, vire in ukrepe lokalnih oblasti pri njihovem izvajanju, ter tako poudarja pomembne izkušnje in strokovno znanje evropskih lokalnih in regionalnih oblasti pri obravnavi in upravljanju mestnih in podeželskih zadev na področju okolja, energije, prevoza, civilne zaščite, preseljevanja, gospodarskega razvoja ter na mnogih drugih prednostnih področjih barcelonskega procesa, ki so še vedno aktualna, kot so medkulturni dialog, izobraževanje, človeška in socialna razsežnost; zato obžaluje, da o razvojnih projektih, ki spremljajo sklepe pariškega vrha, pred tem ni bilo posvetovanj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, čeprav morajo sodelovati pri njihovem izvajanju, in poudarja potrebo, da se v prihodnje popravi ta medvladni pristop z jasno vključitvijo vseh vpletenih ravni upravljanja;

| 13. | tako kot v prejšnjih mnenjih s tega področja poudarja pomen vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ne le v fazi izvajanja, marveč tudi v procesu sodelovanja od priprave strategij prek izvajanja programov in projektov pa vse do spremljanja izvajanja strategij in ocenjevanja rezultatov, predvsem ko gre za pobude, ki se nanašajo na področja, na katerih imajo lokalne in regionalne oblasti široke in neposredne pristojnosti, na primer urbanizem in prostorsko načrtovanje, gospodarjenje z vodo, ravnanje z odpadki in njihova obdelava, okolje in lokalne posledice podnebnih sprememb, lokalni gospodarski razvoj, upravljanje in ohranjanje kulturne in zgodovinske dediščine, lokalni turistični razvoj, osnovno javno zdravstvo, politike vključevanja in socialne kohezije; |
| --- | --- |

13.

tako kot v prejšnjih mnenjih s tega področja poudarja pomen vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ne le v fazi izvajanja, marveč tudi v procesu sodelovanja od priprave strategij prek izvajanja programov in projektov pa vse do spremljanja izvajanja strategij in ocenjevanja rezultatov, predvsem ko gre za pobude, ki se nanašajo na področja, na katerih imajo lokalne in regionalne oblasti široke in neposredne pristojnosti, na primer urbanizem in prostorsko načrtovanje, gospodarjenje z vodo, ravnanje z odpadki in njihova obdelava, okolje in lokalne posledice podnebnih sprememb, lokalni gospodarski razvoj, upravljanje in ohranjanje kulturne in zgodovinske dediščine, lokalni turistični razvoj, osnovno javno zdravstvo, politike vključevanja in socialne kohezije;

| 14. | pozdravlja bližnji začetek novega programa CIUDAD v okviru sedanjega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki naj bi spodbujal sodelovanje pri razvoju mest in dialog v sredozemski regiji; se strinja, da med prednostna področja sodijo okoljska trajnost, energetska učinkovitost, trajnostni gospodarski razvoj in zmanjšanje socialnih razlik. To so področja, na katerih imajo lokalne in regionalne oblasti široke in neposredne pristojnosti in kjer lahko evropske lokalne in regionalne oblasti prispevajo pomembne izkušnje in strokovno znanje; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja bližnji začetek novega programa CIUDAD v okviru sedanjega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki naj bi spodbujal sodelovanje pri razvoju mest in dialog v sredozemski regiji; se strinja, da med prednostna področja sodijo okoljska trajnost, energetska učinkovitost, trajnostni gospodarski razvoj in zmanjšanje socialnih razlik. To so področja, na katerih imajo lokalne in regionalne oblasti široke in neposredne pristojnosti in kjer lahko evropske lokalne in regionalne oblasti prispevajo pomembne izkušnje in strokovno znanje;

| 15. | opozarja, da finančniki vidiki pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje doslej niso bili opredeljeni in da so lokalne in regionalne oblasti lahko politični, pa tudi tehnični in finančni partnerji pri pripravi in izvajanju strategij in projektov, ki po eni strani zadovoljujejo resnične potrebe državljanov in po drugi strani izpolnjujejo cilje pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; poleg tega ugotavlja, da pobuda Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje na ravni programov ali virov nikakor ne spreminja sredozemske razsežnosti evropske politike sosedstva; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da finančniki vidiki pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje doslej niso bili opredeljeni in da so lokalne in regionalne oblasti lahko politični, pa tudi tehnični in finančni partnerji pri pripravi in izvajanju strategij in projektov, ki po eni strani zadovoljujejo resnične potrebe državljanov in po drugi strani izpolnjujejo cilje pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; poleg tega ugotavlja, da pobuda Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje na ravni programov ali virov nikakor ne spreminja sredozemske razsežnosti evropske politike sosedstva;

| 16. | spominja na to, da je prav na lokalni in regionalni ravni v tesnem sodelovanju z drugimi institucionalnimi ravnmi mogoče pripraviti rešitve, ki pomenijo prilagoditev in odgovor na izzive globalizacije; lokalne in regionalne oblasti so se zlasti v Evropi postopno uveljavile kot pomembna raven za pripravo teh rešitev; |
| --- | --- |

16.

spominja na to, da je prav na lokalni in regionalni ravni v tesnem sodelovanju z drugimi institucionalnimi ravnmi mogoče pripraviti rešitve, ki pomenijo prilagoditev in odgovor na izzive globalizacije; lokalne in regionalne oblasti so se zlasti v Evropi postopno uveljavile kot pomembna raven za pripravo teh rešitev;

| 17. | zato ponavlja svoj poziv k priznavanju lokalnih in regionalnih oblasti kot poglavitnih partnerjev v barcelonskem procesu in evro-mediteranskem sodelovanju; |
| --- | --- |

17.

zato ponavlja svoj poziv k priznavanju lokalnih in regionalnih oblasti kot poglavitnih partnerjev v barcelonskem procesu in evro-mediteranskem sodelovanju;

| 18. | priznava vlogo in izkušnje različnih mrež in združenj lokalnih in regionalnih oblasti na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, ki delujejo na področju decentraliziranega evro-mediteranskega sodelovanja, ter njihovo strokovno znanje in poznavanje lokalnih razmer (1); zato poudarja potrebo po združevanju prizadevanj in zbližanju ciljev pri projektih decentraliziranega sodelovanja s cilji Evro-mediteranskega partnerstva, da bi tako dosegali čim boljše rezultate; |
| --- | --- |

18.

priznava vlogo in izkušnje različnih mrež in združenj lokalnih in regionalnih oblasti na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, ki delujejo na področju decentraliziranega evro-mediteranskega sodelovanja, ter njihovo strokovno znanje in poznavanje lokalnih razmer (1); zato poudarja potrebo po združevanju prizadevanj in zbližanju ciljev pri projektih decentraliziranega sodelovanja s cilji Evro-mediteranskega partnerstva, da bi tako dosegali čim boljše rezultate;

| 19. | znova potrjuje svojo podporo izjavi predstavnikov sredozemskih in evropskih lokalnih in regionalnih oblasti, ki so se sestali 23. junija 2008 na forumu lokalnih in regionalnih oblasti Sredozemlja v Marseillu; |
| --- | --- |

19.

znova potrjuje svojo podporo izjavi predstavnikov sredozemskih in evropskih lokalnih in regionalnih oblasti, ki so se sestali 23. junija 2008 na forumu lokalnih in regionalnih oblasti Sredozemlja v Marseillu;

| 20. | v tem okviru se pridružuje nameri izvoljenih predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovih predstavniških združenj, da vzpostavijo institucionalni instrument, ki bi omogočal njihovo stalno politično zastopanost in aktiven prispevek k pobudi Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je ustrezen instrument „teritorializacije“; k temu je Odbor pozval že v prejšnjih mnenjih o tej temi; |
| --- | --- |

20.

v tem okviru se pridružuje nameri izvoljenih predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovih predstavniških združenj, da vzpostavijo institucionalni instrument, ki bi omogočal njihovo stalno politično zastopanost in aktiven prispevek k pobudi Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je ustrezen instrument „teritorializacije“; k temu je Odbor pozval že v prejšnjih mnenjih o tej temi;

| 21. | zato namerava ustanoviti evro-mediteransko lokalno in regionalno skupščino (ARLEM), ki bi jo sestavljali člani, ki bi enakovredno predstavljali izvoljene predstavnike na lokalni in regionalni ravni v Evropski uniji in v partnerskih državah Sredozemlja, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine, ki predstavlja parlamentarno razsežnost. |
| --- | --- |

21.

zato namerava ustanoviti evro-mediteransko lokalno in regionalno skupščino (ARLEM), ki bi jo sestavljali člani, ki bi enakovredno predstavljali izvoljene predstavnike na lokalni in regionalni ravni v Evropski uniji in v partnerskih državah Sredozemlja, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine, ki predstavlja parlamentarno razsežnost.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 22. | poziva organe upravljanja pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, da poleg političnega priznanja formalno in konkretno vključijo lokalne in regionalne oblasti v proces sodelovanja in v pobudo Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; |
| --- | --- |

22.

poziva organe upravljanja pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, da poleg političnega priznanja formalno in konkretno vključijo lokalne in regionalne oblasti v proces sodelovanja in v pobudo Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje;

| 23. | zato poziva k opredelitvi vloge lokalnih in regionalnih oblasti v novih delovnih dokumentih kot polnopravnih partnerjev v procesu sodelovanja v okviru ponovne oživitve pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; |
| --- | --- |

23.

zato poziva k opredelitvi vloge lokalnih in regionalnih oblasti v novih delovnih dokumentih kot polnopravnih partnerjev v procesu sodelovanja v okviru ponovne oživitve pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje;

| 24. | poudarja pomen udeležbe ne le centralnih vlad, marveč tudi lokalnih in regionalnih oblasti že od zgodnje faze priprave sporazumov o pridružitvi, strateških dokumentov in akcijskih načrtov, ki so sprejeti na dvostranski ravni med Evropsko unijo in partnerskimi državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, zlasti v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen udeležbe ne le centralnih vlad, marveč tudi lokalnih in regionalnih oblasti že od zgodnje faze priprave sporazumov o pridružitvi, strateških dokumentov in akcijskih načrtov, ki so sprejeti na dvostranski ravni med Evropsko unijo in partnerskimi državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, zlasti v okviru evropske sosedske politike;

| 25. | zato poziva evro-mediteranske vlade k vzpostavitvi mehanizmov strukturiranega nacionalnega dialoga in posvetovanja z (lokalnimi in regionalnimi) poddržavnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo, v katere je treba vključiti mreže in združenja lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

25.

zato poziva evro-mediteranske vlade k vzpostavitvi mehanizmov strukturiranega nacionalnega dialoga in posvetovanja z (lokalnimi in regionalnimi) poddržavnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo, v katere je treba vključiti mreže in združenja lokalnih in regionalnih oblasti;

| 26. | je odločen podpirati ustanovitev evro-mediteranske lokalne in regionalne skupščine, ki bi jo sestavljalo določeno število članov Odbora regij, predstavnikov evropskih in mednarodnih združenj s področja evro-mediteranskega sodelovanja in enako število predstavnikov regionalnih in lokalnih oblasti z južne in vzhodne strani Sredozemlja, kot stalne platforme za dialog, izmenjavo in sodelovanje, ter poziva, da se jo prizna kot posvetovalni organ v prihodnjem upravljanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine na ravni nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

26.

je odločen podpirati ustanovitev evro-mediteranske lokalne in regionalne skupščine, ki bi jo sestavljalo določeno število članov Odbora regij, predstavnikov evropskih in mednarodnih združenj s področja evro-mediteranskega sodelovanja in enako število predstavnikov regionalnih in lokalnih oblasti z južne in vzhodne strani Sredozemlja, kot stalne platforme za dialog, izmenjavo in sodelovanje, ter poziva, da se jo prizna kot posvetovalni organ v prihodnjem upravljanju pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, po zgledu Evro-mediteranske parlamentarne skupščine na ravni nacionalnih parlamentov;

| 27. | poziva Evropsko komisijo, da uravnoteži, uskladi in dobro poveže ta novi pristop z različnimi programi, projekti in instrumenti Skupnosti (2) ter obstoječimi programi, projekti in instrumenti evro-mediteranskega sodelovanja (3), da bo mogoče izkoristiti izkušnje, se izogniti podvajanju dejavnosti in združiti napredek; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko komisijo, da uravnoteži, uskladi in dobro poveže ta novi pristop z različnimi programi, projekti in instrumenti Skupnosti (2) ter obstoječimi programi, projekti in instrumenti evro-mediteranskega sodelovanja (3), da bo mogoče izkoristiti izkušnje, se izogniti podvajanju dejavnosti in združiti napredek;

| 28. | predlaga, da se prouči uresničljivost prilagoditve sedanjih instrumentov strukturne podpore sredozemskemu okolju, ki bi vključevalo predvsem politiko ekonomske in socialne kohezije, prek katere bi sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi Evropske unije in državami Sredozemlja temeljilo na ozemeljski razsežnosti; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se prouči uresničljivost prilagoditve sedanjih instrumentov strukturne podpore sredozemskemu okolju, ki bi vključevalo predvsem politiko ekonomske in socialne kohezije, prek katere bi sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi Evropske unije in državami Sredozemlja temeljilo na ozemeljski razsežnosti;

| 29. | poziva organe upravljanja pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, da izkoristijo priložnost ponovne oživitve tega procesa za to, da dosežejo napredek pri reformi lokalnega upravljanja in decentralizacije v nekaterih državah južnega in vzhodnega Sredozemlja ter v drugih začnejo s procesom decentralizacije; |
| --- | --- |

29.

poziva organe upravljanja pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, da izkoristijo priložnost ponovne oživitve tega procesa za to, da dosežejo napredek pri reformi lokalnega upravljanja in decentralizacije v nekaterih državah južnega in vzhodnega Sredozemlja ter v drugih začnejo s procesom decentralizacije;

| 30. | predlaga, da se strategijam institucionalne krepitve lokalnih in regionalnih oblasti nameni posebna pozornost ter vzpostavijo programi za posodobitev uprav in projekti za usposabljanje lokalnih in regionalnih človeških virov; |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se strategijam institucionalne krepitve lokalnih in regionalnih oblasti nameni posebna pozornost ter vzpostavijo programi za posodobitev uprav in projekti za usposabljanje lokalnih in regionalnih človeških virov;

| 31. | meni, da bo večji prenos odgovornosti na lokalne in regionalne oblasti prispeval k vzpostavitvi upravljanja na več ravneh, ki bo povezalo različne institucionalne ravni v procesu odločanja, priprave, izvajanja in ocenjevanja javnih politik in razvojnih politik; |
| --- | --- |

31.

meni, da bo večji prenos odgovornosti na lokalne in regionalne oblasti prispeval k vzpostavitvi upravljanja na več ravneh, ki bo povezalo različne institucionalne ravni v procesu odločanja, priprave, izvajanja in ocenjevanja javnih politik in razvojnih politik;

| 32. | predlaga vključitev lokalnih tehničnih in univerzitetnih človeških virov v izvajanje projektov ter čim boljše sodelovanje državljanov, tako da bodo proces sodelovanja in projekte, ki izhajajo iz njega, vzeli za svoje; |
| --- | --- |

32.

predlaga vključitev lokalnih tehničnih in univerzitetnih človeških virov v izvajanje projektov ter čim boljše sodelovanje državljanov, tako da bodo proces sodelovanja in projekte, ki izhajajo iz njega, vzeli za svoje;

| 33. | meni, da lahko dinamika pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje vsem akterjem na različnih ravneh nudi priložnost za učenje, vzpostavljanje novih stikov in nove načine medsebojnega priznavanja, hkrati pa različne vpletene akterje (centralne in decentralizirane uprave, lokalne in regionalne oblasti, civilno družbo itd.) spodbuja k spoznavanju novega pristopa k razvoju in lokalni demokraciji; |
| --- | --- |

33.

meni, da lahko dinamika pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje vsem akterjem na različnih ravneh nudi priložnost za učenje, vzpostavljanje novih stikov in nove načine medsebojnega priznavanja, hkrati pa različne vpletene akterje (centralne in decentralizirane uprave, lokalne in regionalne oblasti, civilno družbo itd.) spodbuja k spoznavanju novega pristopa k razvoju in lokalni demokraciji;

| 34. | pooblašča svojega predsednika, da to mnenje predloži francoskemu predsedstvu Sveta EU, skupnemu predsedstvu Unije za Sredozemlje, Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evro-mediteranski parlamentarni skupščini ter predsednikom vlad in držav v južnem in vzhodnem Sredozemlju. |
| --- | --- |

34.

pooblašča svojega predsednika, da to mnenje predloži francoskemu predsedstvu Sveta EU, skupnemu predsedstvu Unije za Sredozemlje, Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evro-mediteranski parlamentarni skupščini ter predsednikom vlad in držav v južnem in vzhodnem Sredozemlju.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Številne mreže, združenja in centri so vključeni v konkretne ukrepe, študije in raziskave o državah in evro-mediteranskem sodelovanju. Njihovo delo bi bilo treba katalogizirati, se z njim seznaniti, se iz njega učiti in nove pobude oblikovati na podlagi doseženega. Primer za to je lahko „svetovno poročilo združenih mest in lokalnih uprav o decentralizaciji in lokalni demokraciji“, ki poroča o položaju v partnerskih državah pobude Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje.

1

(2)  Na primer skladi medregionalnega sodelovanja, politike širitve Evropske unije v zvezi z državami kandidatkami, kot sta Hrvaška in Turčija.

2

(3)  Na primer evropska sosedska politika, programi Skupnosti, kot sta Erasmus Mundus ali okvirni program raziskav in razvoja; dialog 5 + 5 med sredozemskimi državami Evropske unije in državami Magreba.

3

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/56

---

Mnenje Odbora regij – Upravljanje in partnerstvo na nacionalni, regionalni in projektni ravni na področju regionalne politike

(2008/C 325/09)

ODBOR REGIJ

| — | znova poziva k temu, da se v zvezi s partnerstvom lokalne in regionalne oblasti ne uvrsti v enako kategorijo kot civilno družbo ter ekonomske in socialne partnerje. Lokalne in regionalne oblasti so namreč izvoljeni organi, ki so neposredno odgovorni državljanom EU; |
| --- | --- |

—

znova poziva k temu, da se v zvezi s partnerstvom lokalne in regionalne oblasti ne uvrsti v enako kategorijo kot civilno družbo ter ekonomske in socialne partnerje. Lokalne in regionalne oblasti so namreč izvoljeni organi, ki so neposredno odgovorni državljanom EU;

| — | poudarja, da ne obstaja splošna evropska metodologija za vzpostavitev partnerstev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programskih dokumentov in prostorskih aktov. Zato je dejansko nemogoče oceniti, ali se načelo partnerstva resnično izvaja ali pa se nanj sklicujejo le formalno, in kakšne dejanske učinke ima; |
| --- | --- |

—

poudarja, da ne obstaja splošna evropska metodologija za vzpostavitev partnerstev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programskih dokumentov in prostorskih aktov. Zato je dejansko nemogoče oceniti, ali se načelo partnerstva resnično izvaja ali pa se nanj sklicujejo le formalno, in kakšne dejanske učinke ima;

| — | priporoča Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, naj ocenita možnosti uporabe zmogljivosti nacionalnih in/ali regionalnih oblasti za spremljanje izvajanja operativnih programov in porabe sredstev v okviru kohezijskega in strukturnih skladov, da preverita nastale stroške in dosežene rezultate; |
| --- | --- |

—

priporoča Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, naj ocenita možnosti uporabe zmogljivosti nacionalnih in/ali regionalnih oblasti za spremljanje izvajanja operativnih programov in porabe sredstev v okviru kohezijskega in strukturnih skladov, da preverita nastale stroške in dosežene rezultate;

| — | je prepričan, da bi moral imeti pomembnejšo vlogo pri pripravi, izvajanju in spremljanju politik EU z dejavnim vključevanjem članov Odbora v dialog z javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da bi moral imeti pomembnejšo vlogo pri pripravi, izvajanju in spremljanju politik EU z dejavnim vključevanjem članov Odbora v dialog z javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe na lokalni in regionalni ravni;

| — | se zavzema za načrtovanje in izvajanje pobud za razširjanje dobrih praks pri uporabi partnerstva za določanje političnih prednostnih nalog v državah članicah. |
| --- | --- |

—

se zavzema za načrtovanje in izvajanje pobud za razširjanje dobrih praks pri uporabi partnerstva za določanje političnih prednostnih nalog v državah članicah.

| Poročevalec | : | Vladimir KISJOV (BG/EPP), član mestnega sveta občine Sofija |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Vladimir KISJOV (BG/EPP), član mestnega sveta občine Sofija

POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve o partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni za upravljanje in projektno načrtovanje na področju regionalne politike

ODBOR REGIJ

| 1. | v celoti podpira pobudo, da se pregleda in analizira partnerstvo na nacionalni in regionalni ravni za upravljanje in projektno načrtovanje na področju regionalne politike v okviru priprave in izvajanja programskih dokumentov in prostorskih aktov za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

1.

v celoti podpira pobudo, da se pregleda in analizira partnerstvo na nacionalni in regionalni ravni za upravljanje in projektno načrtovanje na področju regionalne politike v okviru priprave in izvajanja programskih dokumentov in prostorskih aktov za regionalni razvoj;

| 2. | pozdravlja prizadevanja držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za vzpostavitev in načrtno uvajanje partnerstev med državnimi, regionalnimi in lokalnimi institucijami ter predstavniki civilne družbe, socialnimi partnerji in gospodarstvom v okviru priprave prostorskih aktov za razvoj in izvedbo politik regionalnega načrtovanja in razvoja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za vzpostavitev in načrtno uvajanje partnerstev med državnimi, regionalnimi in lokalnimi institucijami ter predstavniki civilne družbe, socialnimi partnerji in gospodarstvom v okviru priprave prostorskih aktov za razvoj in izvedbo politik regionalnega načrtovanja in razvoja;

| 3. | zlasti pozdravlja dejstvo, da si vlade držav članic prizadevajo za vzpostavitev dialoga z regionalnimi in lokalnimi oblastmi pri določanju ciljev, prednostnih nalog in virov za teritorialni razvoj ter načina njegovega izvajanja v okviru evropskih in nacionalnih politik; |
| --- | --- |

3.

zlasti pozdravlja dejstvo, da si vlade držav članic prizadevajo za vzpostavitev dialoga z regionalnimi in lokalnimi oblastmi pri določanju ciljev, prednostnih nalog in virov za teritorialni razvoj ter načina njegovega izvajanja v okviru evropskih in nacionalnih politik;

| 4. | poudarja vodilno vlogo mest in regij pri pripravi strateških dokumentov, izvajanju programov ter spremljanju in izvajanju politik EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja vodilno vlogo mest in regij pri pripravi strateških dokumentov, izvajanju programov ter spremljanju in izvajanju politik EU;

| 5. | znova poziva k temu, da se v zvezi s partnerstvom lokalne in regionalne oblasti ne uvrsti v enako kategorijo kot civilno družbo ter ekonomske in socialne partnerje. Lokalne in regionalne oblasti so namreč izvoljeni organi, ki so neposredno odgovorni državljanom EU. Zato so partnerstva med nacionalnimi oblastmi držav članic, evropskimi institucijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi kakovostno na drugi ravni od drugih partnerstev. Od državljanov izvoljene lokalne in regionalne oblasti, ki jim je zaupano izvajanje javnih nalog, morajo zato biti kot take jasno vključene v splošne predpise in dokumente; |
| --- | --- |

5.

znova poziva k temu, da se v zvezi s partnerstvom lokalne in regionalne oblasti ne uvrsti v enako kategorijo kot civilno družbo ter ekonomske in socialne partnerje. Lokalne in regionalne oblasti so namreč izvoljeni organi, ki so neposredno odgovorni državljanom EU. Zato so partnerstva med nacionalnimi oblastmi držav članic, evropskimi institucijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi kakovostno na drugi ravni od drugih partnerstev. Od državljanov izvoljene lokalne in regionalne oblasti, ki jim je zaupano izvajanje javnih nalog, morajo zato biti kot take jasno vključene v splošne predpise in dokumente;

| 6. | je prepričan, da je načela dobrega upravljanja na področju lokalne in regionalne politike mogoče prenesti v prakso z večjim vključevanjem predstavnikov civilne družbe ter ekonomskih in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je načela dobrega upravljanja na področju lokalne in regionalne politike mogoče prenesti v prakso z večjim vključevanjem predstavnikov civilne družbe ter ekonomskih in socialnih partnerjev.

Glavne točke v zvezi z upravljanjem na področju strukturne politike

ODBOR REGIJ

| 7. | podpira celovit pristop k upravljanju na področju strukturne politike v sistemu Evropske unije na več ravneh; |
| --- | --- |

7.

podpira celovit pristop k upravljanju na področju strukturne politike v sistemu Evropske unije na več ravneh;

| 8. | meni, da je za dobro upravljanje na področju regionalne politike ključnega pomena, da se politični instrumenti uporabljajo povezano, da se zagotovi dejavna udeležba vseh akterjev in da obstaja jasna usmeritev v uspešnost in učinkovitost izvajanja politik na podlagi horizontalnega in vertikalnega povezovanja različnih instrumentov, ki prinaša merljive rezultate; |
| --- | --- |

8.

meni, da je za dobro upravljanje na področju regionalne politike ključnega pomena, da se politični instrumenti uporabljajo povezano, da se zagotovi dejavna udeležba vseh akterjev in da obstaja jasna usmeritev v uspešnost in učinkovitost izvajanja politik na podlagi horizontalnega in vertikalnega povezovanja različnih instrumentov, ki prinaša merljive rezultate;

| 9. | priznava vlogo, ki jo ima evropska strukturna politika kot učinkovit instrument v postopku decentralizacije uprave v različnih evropskih državah pri razvoju procesov regionalnega načrtovanja in s kazalniki podprtega upravljanja, ki so veliko prispevali k izboljšanju javnih pobud na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

priznava vlogo, ki jo ima evropska strukturna politika kot učinkovit instrument v postopku decentralizacije uprave v različnih evropskih državah pri razvoju procesov regionalnega načrtovanja in s kazalniki podprtega upravljanja, ki so veliko prispevali k izboljšanju javnih pobud na lokalni in regionalni ravni;

| 10. | meni, da je sedanji model upravljanja na področju strukturne politike dobra podlaga za prihodnjo usmeritev strukturne politike; |
| --- | --- |

10.

meni, da je sedanji model upravljanja na področju strukturne politike dobra podlaga za prihodnjo usmeritev strukturne politike;

| 11. | poudarja, da ne obstaja splošna evropska metodologija za vzpostavitev partnerstev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programskih dokumentov in prostorskih aktov. Zato je dejansko nemogoče oceniti, ali se načelo partnerstva resnično izvaja ali pa se nanj sklicujejo le formalno, in kakšne dejanske učinke ima. |
| --- | --- |

11.

poudarja, da ne obstaja splošna evropska metodologija za vzpostavitev partnerstev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programskih dokumentov in prostorskih aktov. Zato je dejansko nemogoče oceniti, ali se načelo partnerstva resnično izvaja ali pa se nanj sklicujejo le formalno, in kakšne dejanske učinke ima.

Politične razsežnosti partnerstva za upravljanje regionalne politike

ODBOR REGIJ

| 12. | meni, da so bili ukrepi, usmerjeni v krepitev partnerstva in razvoj bolj trajnostne politike za tesnejše in močnejše vertikalno in horizontalno povezovanje upravljanja in partnerstva na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, uspešni; |
| --- | --- |

12.

meni, da so bili ukrepi, usmerjeni v krepitev partnerstva in razvoj bolj trajnostne politike za tesnejše in močnejše vertikalno in horizontalno povezovanje upravljanja in partnerstva na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, uspešni;

| 13. | meni, da so prizadevanja vlad novih držav članic za uvajanje načel dobrega upravljanja v proces priprave in izvajanja programskih dokumentov, demokratični dosežek; |
| --- | --- |

13.

meni, da so prizadevanja vlad novih držav članic za uvajanje načel dobrega upravljanja v proces priprave in izvajanja programskih dokumentov, demokratični dosežek;

| 14. | nacionalni in regionalni organi ter upravni organi morajo pripraviti in določiti metodologijo za izvajanje partnerstva na področju regionalne politike v zvezi s programskimi dokumenti in prostorskimi akti, ki bo jasno opredelila delovanje in minimalno področje uporabe partnerstva v vseh fazah (priprava, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje). Pri tem je treba glede na njuno kakovost upoštevati dve ravni partnerstva:






  — | izvoljene organe, ki so neposredno odgovorni državljanom EU, tj. lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- | --- |

14.

nacionalni in regionalni organi ter upravni organi morajo pripraviti in določiti metodologijo za izvajanje partnerstva na področju regionalne politike v zvezi s programskimi dokumenti in prostorskimi akti, ki bo jasno opredelila delovanje in minimalno področje uporabe partnerstva v vseh fazah (priprava, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje). Pri tem je treba glede na njuno kakovost upoštevati dve ravni partnerstva:

—

izvoljene organe, ki so neposredno odgovorni državljanom EU, tj. lokalne in regionalne oblasti;

| — | ekonomske in socialne partnerje ter civilno družbo. |
| --- | --- |

—

ekonomske in socialne partnerje ter civilno družbo.

Udeleženi partnerji se med seboj razlikujejo glede na njihovo področje delovanja, specializacijo, sposobnosti in morebitni prispevek. Poleg tega je treba upoštevati tudi dejstvo, da decentralizacija poteka v različnih državah članicah Unije na različnih ravneh, in ugotoviti, ali so lokalne in regionalne oblasti pristojne za dejansko upravljanje nekaterih operativnih programov;

| 15. | meni, da starejše države članice, zlasti tiste, ki so zelo decentralizirane, s svojimi dobrimi praksami znatno prispevajo k izboljšanju sistema partnerstva za upravljanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in k projektnemu načrtovanju na področju regionalne politike ter so lahko primeri dobre prakse drugim državam; |
| --- | --- |

15.

meni, da starejše države članice, zlasti tiste, ki so zelo decentralizirane, s svojimi dobrimi praksami znatno prispevajo k izboljšanju sistema partnerstva za upravljanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in k projektnemu načrtovanju na področju regionalne politike ter so lahko primeri dobre prakse drugim državam;

| 16. | trdi, da vključitev partnerskih mrež v pripravo in izvajanje politik regionalnega razvoja odpira obsežne možnosti, da različni akterji in udeleženci izrazijo svoje interese, ter povečuje zaupanje ljudi v organe upravljanja. Vendar je treba zagotoviti, da imajo partnerji z ustreznim mandatom za ukrepanje ter zahtevanimi sposobnostmi in možnostmi in katerih udeležba bo pomenila resničen prispevek, na voljo zadostna finančna sredstva, da se lahko v polni meri vključijo v razpravo. Finančna sredstva bi lahko bila sestavni del tehnične pomoči in morajo kriti tudi stroške priprave resnično upravičenih študij in raziskav, ki se izvajajo na evropski, nacionalni in celo lokalni ravni; |
| --- | --- |

16.

trdi, da vključitev partnerskih mrež v pripravo in izvajanje politik regionalnega razvoja odpira obsežne možnosti, da različni akterji in udeleženci izrazijo svoje interese, ter povečuje zaupanje ljudi v organe upravljanja. Vendar je treba zagotoviti, da imajo partnerji z ustreznim mandatom za ukrepanje ter zahtevanimi sposobnostmi in možnostmi in katerih udeležba bo pomenila resničen prispevek, na voljo zadostna finančna sredstva, da se lahko v polni meri vključijo v razpravo. Finančna sredstva bi lahko bila sestavni del tehnične pomoči in morajo kriti tudi stroške priprave resnično upravičenih študij in raziskav, ki se izvajajo na evropski, nacionalni in celo lokalni ravni;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj – zato, ker številni operativni programi tega ne vključujejo – lokalne in regionalne oblasti, njihova nacionalna in nadnacionalna združenja ter druge ustrezne partnerje pooblasti za uporabo sredstev, namenjenih tehnični pomoči v sedanjem obdobju načrtovanja, in jih pri tem podpira; ti akterji bodo tako lahko na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni pripravili študije in analize, ki bodo omogočile opredelitev potreb in prednostnih nalog nove kohezijske politike; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj – zato, ker številni operativni programi tega ne vključujejo – lokalne in regionalne oblasti, njihova nacionalna in nadnacionalna združenja ter druge ustrezne partnerje pooblasti za uporabo sredstev, namenjenih tehnični pomoči v sedanjem obdobju načrtovanja, in jih pri tem podpira; ti akterji bodo tako lahko na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni pripravili študije in analize, ki bodo omogočile opredelitev potreb in prednostnih nalog nove kohezijske politike;

| 18. | je prepričan v čedalje večji pomen krepitve partnerstva za upravljanje in projektno načrtovanje v vseh fazah oblikovanja politik EU na področju lokalnega in regionalnega razvoja, tj. priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

18.

je prepričan v čedalje večji pomen krepitve partnerstva za upravljanje in projektno načrtovanje v vseh fazah oblikovanja politik EU na področju lokalnega in regionalnega razvoja, tj. priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja;

| 19. | meni, da morata upravljanje in partnerstvo v okviru priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politike teritorialnega razvoja EU zasedati čedalje pomembnejše mesto v komunikacijski strategiji EU; |
| --- | --- |

19.

meni, da morata upravljanje in partnerstvo v okviru priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politike teritorialnega razvoja EU zasedati čedalje pomembnejše mesto v komunikacijski strategiji EU;

| 20. | poziva Evropski parlament in Evropsko komisijo, da obsežneje uporabljata partnerstvo in upravljanje ter odprto metodo usklajevanja pri razvoju politik EU in da tako vključita čim večje število zainteresiranih strani, zlasti lokalne in regionalne oblasti kot upravne ravni, na katerih se običajno izvaja velik delež politik Skupnosti. V zvezi s tem poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti, ki to želijo in so sposobne voditi evropske programe regionalnega razvoja, določi kot organe za vodenje operativnih programov; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropski parlament in Evropsko komisijo, da obsežneje uporabljata partnerstvo in upravljanje ter odprto metodo usklajevanja pri razvoju politik EU in da tako vključita čim večje število zainteresiranih strani, zlasti lokalne in regionalne oblasti kot upravne ravni, na katerih se običajno izvaja velik delež politik Skupnosti. V zvezi s tem poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti, ki to želijo in so sposobne voditi evropske programe regionalnega razvoja, določi kot organe za vodenje operativnih programov;

| 21. | poudarja, da je treba vzpostaviti povezavo med vprašanji, povezanimi z upravljanjem in partnerstvom na nacionalni in regionalni ravni pri pripravi nacionalne, regionalne in lokalne strategije in prostorskih aktov, ter analizo in uvedbo pobud, kot so na primer pobude za premagovanje izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, mestni prevoz, razvoj znanosti o življenju in biotehnologija, znanstvene in raziskovalne dejavnosti in inovacije v EU in drugih regijah. |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba vzpostaviti povezavo med vprašanji, povezanimi z upravljanjem in partnerstvom na nacionalni in regionalni ravni pri pripravi nacionalne, regionalne in lokalne strategije in prostorskih aktov, ter analizo in uvedbo pobud, kot so na primer pobude za premagovanje izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, mestni prevoz, razvoj znanosti o življenju in biotehnologija, znanstvene in raziskovalne dejavnosti in inovacije v EU in drugih regijah.

Spodbujanje partnerstva na področju upravljanja

ODBOR REGIJ

| 22. | meni, da bo pri pripravi nove politike gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije, zlasti za območja s hudimi trajnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, odločilnega pomena zagotoviti, da bodo predvsem lokalne in regionalne oblasti ter njihova nacionalna in nadnacionalna združenja, vendar tudi ekonomski in socialni partnerji ter civilna družba, čim prej vključeni v oblikovanje nacionalnih stališč in prednostnih nalog ter v pripravo dokumentov in da bodo njihova stališča ustrezno upoštevana; |
| --- | --- |

22.

meni, da bo pri pripravi nove politike gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije, zlasti za območja s hudimi trajnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, odločilnega pomena zagotoviti, da bodo predvsem lokalne in regionalne oblasti ter njihova nacionalna in nadnacionalna združenja, vendar tudi ekonomski in socialni partnerji ter civilna družba, čim prej vključeni v oblikovanje nacionalnih stališč in prednostnih nalog ter v pripravo dokumentov in da bodo njihova stališča ustrezno upoštevana;

| 23. | meni, da je primerno nadaljevati natančno pregledovanje praks in izkušenj držav članic pri uporabi partnerstev za določanje prednostnih nalog za lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni razvoj. Ocenjevanja bodo prispevala k izvajanju preprostejših in učinkovitejših oblik komuniciranja med partnerji na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

meni, da je primerno nadaljevati natančno pregledovanje praks in izkušenj držav članic pri uporabi partnerstev za določanje prednostnih nalog za lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni razvoj. Ocenjevanja bodo prispevala k izvajanju preprostejših in učinkovitejših oblik komuniciranja med partnerji na lokalni in regionalni ravni;

| 24. | meni, da zaradi različnih stopenj decentralizacije v državah članicah obstajajo razlike tudi v procesu posvetovanja in načinu upravljanja v zvezi s projektnim načrtovanjem; |
| --- | --- |

24.

meni, da zaradi različnih stopenj decentralizacije v državah članicah obstajajo razlike tudi v procesu posvetovanja in načinu upravljanja v zvezi s projektnim načrtovanjem;

| 25. | priznava potrebo, da morajo biti udeleženci v upravljanju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni v državah članicah v naslednjem obdobju načrtovanja EU pripravljeni na te naloge z uporabo preskušenih, preverjenih in učinkovitih načinov posvetovanja s partnerji in akterji civilne družbe, kot so priročniki o dobri praksi, javno-zasebna partnerstva in sodelovanje s partnerji civilne družbe pri posvetovanjih o prihodnjem načrtovanju lokalnega in regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

25.

priznava potrebo, da morajo biti udeleženci v upravljanju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni v državah članicah v naslednjem obdobju načrtovanja EU pripravljeni na te naloge z uporabo preskušenih, preverjenih in učinkovitih načinov posvetovanja s partnerji in akterji civilne družbe, kot so priročniki o dobri praksi, javno-zasebna partnerstva in sodelovanje s partnerji civilne družbe pri posvetovanjih o prihodnjem načrtovanju lokalnega in regionalnega razvoja;

| 26. | v skladu s ciljem lizbonske strategije, tj. razvoj gospodarstva, temelječega na znanju, priporoča ciljno usmerjene ukrepe, da se v pripravo nacionalnih stališč in dokumentov za novo obdobje načrtovanja vključijo univerze, raziskovalni inštituti, znanstvene ustanove in tehnološka središča, ne samo na nacionalni ravni, temveč tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

26.

v skladu s ciljem lizbonske strategije, tj. razvoj gospodarstva, temelječega na znanju, priporoča ciljno usmerjene ukrepe, da se v pripravo nacionalnih stališč in dokumentov za novo obdobje načrtovanja vključijo univerze, raziskovalni inštituti, znanstvene ustanove in tehnološka središča, ne samo na nacionalni ravni, temveč tudi na regionalni in lokalni ravni;

| 27. | meni, da je treba v okviru splošnih prizadevanj za krepitev upravne zmogljivosti nujno uvesti ciljno usmerjene ukrepe, da se v pripravo, analizo in programsko oblikovanje politik teritorialnega razvoja v čim zgodnejši fazi vključijo mladi. To bi lahko imelo globok in dolgotrajen vpliv na izvajanje politik EU, poleg tega pa bi mlade spodbudilo, da bolj dejavno sodelujejo v družbenem življenju; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba v okviru splošnih prizadevanj za krepitev upravne zmogljivosti nujno uvesti ciljno usmerjene ukrepe, da se v pripravo, analizo in programsko oblikovanje politik teritorialnega razvoja v čim zgodnejši fazi vključijo mladi. To bi lahko imelo globok in dolgotrajen vpliv na izvajanje politik EU, poleg tega pa bi mlade spodbudilo, da bolj dejavno sodelujejo v družbenem življenju;

| 28. | priznava potrebo po nadaljevanju izboljševanja aktivnega partnerstva (na pobudo lokalnih in regionalnih oblasti in tudi nevladnih organizacij) v procesu upravljanja. V ta namen morajo države članice po mnenju Odbora sprejeti ukrepe, prilagojene njihovim posebnim nacionalnim okoliščinam, da spodbudijo svoje skupnosti partnerjev, da se organizirajo in tako povečajo stopnjo vključenosti, odgovornosti in interesa akterjev iz civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

priznava potrebo po nadaljevanju izboljševanja aktivnega partnerstva (na pobudo lokalnih in regionalnih oblasti in tudi nevladnih organizacij) v procesu upravljanja. V ta namen morajo države članice po mnenju Odbora sprejeti ukrepe, prilagojene njihovim posebnim nacionalnim okoliščinam, da spodbudijo svoje skupnosti partnerjev, da se organizirajo in tako povečajo stopnjo vključenosti, odgovornosti in interesa akterjev iz civilne družbe;

| 29. | priporoča Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, naj ocenita možnosti uporabe zmogljivosti nacionalnih in/ali regionalnih oblasti za spremljanje izvajanja operativnih programov in porabe sredstev v okviru kohezijskega in strukturnih skladov, da preverita nastale stroške in dosežene rezultate. Tako bi poenostavila postopke in zmanjšala stroške; |
| --- | --- |

29.

priporoča Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, naj ocenita možnosti uporabe zmogljivosti nacionalnih in/ali regionalnih oblasti za spremljanje izvajanja operativnih programov in porabe sredstev v okviru kohezijskega in strukturnih skladov, da preverita nastale stroške in dosežene rezultate. Tako bi poenostavila postopke in zmanjšala stroške;

| 30. | meni, da obstaja potreba po razvoju institucionalnih instrumentov za lažje uvajanje horizontalnih in vertikalnih pristopov. Ti bi lahko vključevali platforme, upravljanje politik na regionalni ravni in okrogle mize, ki spodbujajo komuniciranje znotraj sektorskih mrež in na upravnih ravneh; |
| --- | --- |

30.

meni, da obstaja potreba po razvoju institucionalnih instrumentov za lažje uvajanje horizontalnih in vertikalnih pristopov. Ti bi lahko vključevali platforme, upravljanje politik na regionalni ravni in okrogle mize, ki spodbujajo komuniciranje znotraj sektorskih mrež in na upravnih ravneh;

| 31. | meni, da je treba upoštevati in okrepiti vlogo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje pri upravljanju regionalne politike. Ta nova združenja niso le instrument za upravljanje sredstev Skupnosti, temveč zlasti mehanizem za sodelovanje različnih sektorjev v interesu civilne družbe sosednjih regij; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba upoštevati in okrepiti vlogo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje pri upravljanju regionalne politike. Ta nova združenja niso le instrument za upravljanje sredstev Skupnosti, temveč zlasti mehanizem za sodelovanje različnih sektorjev v interesu civilne družbe sosednjih regij;

| 32. | meni, da je treba pri vrednotenju partnerstev na področju upravljanja in projektnega načrtovanja poudarek čedalje bolj preusmerjati s kvantitativnih kazalnikov na kvalitativne. Zato je bistveno, da partnerji na ravni osrednjih, regionalnih in lokalnih oblasti v postopku upravljanja niso ocenjevani enako, temveč da so razvrščeni v kategorije glede na svoje zmogljivosti in potencialne prispevke; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba pri vrednotenju partnerstev na področju upravljanja in projektnega načrtovanja poudarek čedalje bolj preusmerjati s kvantitativnih kazalnikov na kvalitativne. Zato je bistveno, da partnerji na ravni osrednjih, regionalnih in lokalnih oblasti v postopku upravljanja niso ocenjevani enako, temveč da so razvrščeni v kategorije glede na svoje zmogljivosti in potencialne prispevke;

| 33. | glede na težave pri zagotavljanju učinka regionalnih politik v javnosti je izjemno pomemben razvoj potrebnih vmesnikov na različnih ravneh, prek katerih se politike povežejo z različnimi sektorskimi področji; |
| --- | --- |

33.

glede na težave pri zagotavljanju učinka regionalnih politik v javnosti je izjemno pomemben razvoj potrebnih vmesnikov na različnih ravneh, prek katerih se politike povežejo z različnimi sektorskimi področji;

| 34. | ena temeljnih nalog lokalnih, regionalnih in osrednjih oblasti mora biti krepitev in nenehno izboljševanje upravnih zmogljivosti. Letne ocene upravnih zmogljivosti je treba preoblikovati iz formalnih dejanj v analize dosežkov, ki morajo biti javno dostopne in služiti kot podlaga za nadaljnjo krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

34.

ena temeljnih nalog lokalnih, regionalnih in osrednjih oblasti mora biti krepitev in nenehno izboljševanje upravnih zmogljivosti. Letne ocene upravnih zmogljivosti je treba preoblikovati iz formalnih dejanj v analize dosežkov, ki morajo biti javno dostopne in služiti kot podlaga za nadaljnjo krepitev zmogljivosti.

Vloga Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 35. | je prepričan, da bi moral imeti pomembnejšo vlogo pri pripravi, izvajanju in spremljanju politik EU z dejavnim vključevanjem članov Odbora – v njihovi funkciji zastopanja interesov lokalnih in regionalnih oblasti – v dialog z javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe na lokalni in regionalni ravni. To je predpogoj za uspešno načrtovanje teritorialnega razvoja ter za izgradnjo in povečanje upravnih in komunikacijskih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni, s ciljem odpraviti upravni primanjkljaj, ki se v dokumentih EU pogosto navaja kot ovira razvoju; |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da bi moral imeti pomembnejšo vlogo pri pripravi, izvajanju in spremljanju politik EU z dejavnim vključevanjem članov Odbora – v njihovi funkciji zastopanja interesov lokalnih in regionalnih oblasti – v dialog z javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe na lokalni in regionalni ravni. To je predpogoj za uspešno načrtovanje teritorialnega razvoja ter za izgradnjo in povečanje upravnih in komunikacijskih zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni, s ciljem odpraviti upravni primanjkljaj, ki se v dokumentih EU pogosto navaja kot ovira razvoju;

| 36. | bo pripravil letna priporočila za izboljšanje partnerstva na regionalni in lokalni ravni, ki bodo sestavni del letnih razprav na visoki ravni; |
| --- | --- |

36.

bo pripravil letna priporočila za izboljšanje partnerstva na regionalni in lokalni ravni, ki bodo sestavni del letnih razprav na visoki ravni;

| 37. | bo podprl pobude, ki jih bodo sprožile države članice, Evropski parlament in Evropska komisija na področju razvoja partnerstva z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ne samo v fazi spremljanja izvajanja politik, temveč predvsem v fazi njihove priprave; |
| --- | --- |

37.

bo podprl pobude, ki jih bodo sprožile države članice, Evropski parlament in Evropska komisija na področju razvoja partnerstva z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ne samo v fazi spremljanja izvajanja politik, temveč predvsem v fazi njihove priprave;

| 38. | meni, da bi bilo treba partnerstva z nevladnimi organizacijami in delodajalci na nižjih ravneh podpirati, spodbujati in razvijati z raznovrstnimi pobudami, zlasti v fazi načrtovanja in med izvajanjem posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bilo treba partnerstva z nevladnimi organizacijami in delodajalci na nižjih ravneh podpirati, spodbujati in razvijati z raznovrstnimi pobudami, zlasti v fazi načrtovanja in med izvajanjem posebnih ukrepov;

| 39. | se zavzema za načrtovanje in izvajanje pobud za razširjanje dobrih praks pri uporabi partnerstva za določanje lokalnih, regionalnih, nacionalnih in nadnacionalnih političnih prednostnih nalog v državah članicah. V komuniciranje je treba vključiti lokalne oblasti, ker so te v najboljšem položaju, da državljanom pojasnijo, kakšen pomen ima Evropska unija za njihovo vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

39.

se zavzema za načrtovanje in izvajanje pobud za razširjanje dobrih praks pri uporabi partnerstva za določanje lokalnih, regionalnih, nacionalnih in nadnacionalnih političnih prednostnih nalog v državah članicah. V komuniciranje je treba vključiti lokalne oblasti, ker so te v najboljšem položaju, da državljanom pojasnijo, kakšen pomen ima Evropska unija za njihovo vsakdanje življenje;

| 40. | bo sprejel vse potrebne ukrepe za čim boljšo uporabo mehanizmov Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) za usklajevanje in izvajanje evropskih, nacionalnih in regionalnih politik, ki kot sredstvo za decentralizirano mednarodno sodelovanje lahko omogoči tudi učinkovitejše vključevanje različnih partnerskih skupin v upravljanje. |
| --- | --- |

40.

bo sprejel vse potrebne ukrepe za čim boljšo uporabo mehanizmov Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) za usklajevanje in izvajanje evropskih, nacionalnih in regionalnih politik, ki kot sredstvo za decentralizirano mednarodno sodelovanje lahko omogoči tudi učinkovitejše vključevanje različnih partnerskih skupin v upravljanje.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/60

---

Mnenje Odbora regij – Industrijske emisije

(2008/C 325/10)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je zmanjšanje industrijskih emisij najpomembnejše v primeru onesnaževanja zraka; direktiva o industrijskih emisijah je pomemben evropski ukrep, ki državam članicam omogoča, da do leta 2020 dosežejo svoje cilje glede emisij; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je zmanjšanje industrijskih emisij najpomembnejše v primeru onesnaževanja zraka; direktiva o industrijskih emisijah je pomemben evropski ukrep, ki državam članicam omogoča, da do leta 2020 dosežejo svoje cilje glede emisij;

| — | meni, da direktiva glede onesnaževanja zraka ni dovolj ambiciozna in izraža razočaranje zaradi nizkih mejnih vrednosti emisij (glej prilogo I) velikih kurilnih naprav; Odbor želi opozoriti, da so še vedno precejšnje razlike med mejno vrednostjo emisij v predlogu ter tistimi iz ustreznega dokumenta BREF (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah) za velike kurilne naprave; te vrednosti je treba uskladiti in povečati; |
| --- | --- |

—

meni, da direktiva glede onesnaževanja zraka ni dovolj ambiciozna in izraža razočaranje zaradi nizkih mejnih vrednosti emisij (glej prilogo I) velikih kurilnih naprav; Odbor želi opozoriti, da so še vedno precejšnje razlike med mejno vrednostjo emisij v predlogu ter tistimi iz ustreznega dokumenta BREF (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah) za velike kurilne naprave; te vrednosti je treba uskladiti in povečati;

| — | priporoča vključitev praktičnega sistema revizije, ki bi omogočil delno revizijo direktive (npr. tehničnih poglavij in mejnih vrednosti emisij) v postopku soodločanja; Odbor je zaskrbljen zaradi prihodnjih prilagoditev zakonodaje glede na seviljski proces (glej prilogo I), ki ni pravni postopek, določen v Pogodbi, in zanj ni določen demokratični pregled; |
| --- | --- |

—

priporoča vključitev praktičnega sistema revizije, ki bi omogočil delno revizijo direktive (npr. tehničnih poglavij in mejnih vrednosti emisij) v postopku soodločanja; Odbor je zaskrbljen zaradi prihodnjih prilagoditev zakonodaje glede na seviljski proces (glej prilogo I), ki ni pravni postopek, določen v Pogodbi, in zanj ni določen demokratični pregled;

| — | nasprotuje predlogu Komisije, da se v okviru postopka komitologije sprejmejo merila za odobritev odstopanj na temelju lokalnih razmer:






  — | merila za odobritev odstopanj bi morala biti opredeljena v direktivi (odločitev bi bila sprejeta v postopku soodločanja), ne pa v prihodnosti na ravni EU v postopku komitologije, v okviru katerega ni posvetovanja z Odborom regij ter drugimi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- | --- |

—

nasprotuje predlogu Komisije, da se v okviru postopka komitologije sprejmejo merila za odobritev odstopanj na temelju lokalnih razmer:

—

merila za odobritev odstopanj bi morala biti opredeljena v direktivi (odločitev bi bila sprejeta v postopku soodločanja), ne pa v prihodnosti na ravni EU v postopku komitologije, v okviru katerega ni posvetovanja z Odborom regij ter drugimi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | glede na načelo subsidiarnosti bi morale presojo okoljskih razmer v primerjavi z okoljskimi stroški in koristmi ter tehnično izvedljivostjo opredeliti lokalne in regionalne oblasti v okviru regionalnih demokratičnih procesov. |
| --- | --- |

—

glede na načelo subsidiarnosti bi morale presojo okoljskih razmer v primerjavi z okoljskimi stroški in koristmi ter tehnično izvedljivostjo opredeliti lokalne in regionalne oblasti v okviru regionalnih demokratičnih procesov.

| Poročevalec | : | G. Cor LAMERS (NL/EPP), župan občine Houten |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

G. Cor LAMERS (NL/EPP), župan občine Houten

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije – Na poti k boljši politiki o industrijskih emisijah

COM(2007) 843 konč.

in

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja)

COM(2007) 844 konč. – 2007/0286 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v različnih državah članicah zelo pomembno vlogo pri izvajanju okoljske in industrijske politike ter da imajo širše pristojnosti pri politikah preprečevanja in izvajanju nadzora nad onesnaževanjem; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v različnih državah članicah zelo pomembno vlogo pri izvajanju okoljske in industrijske politike ter da imajo širše pristojnosti pri politikah preprečevanja in izvajanju nadzora nad onesnaževanjem;

| 2. | močno podpira preprečevanje onesnaževanja in načelo „onesnaževalec plača“, zato se strinja s tem ciljem direktive o industrijskih emisijah; |
| --- | --- |

2.

močno podpira preprečevanje onesnaževanja in načelo „onesnaževalec plača“, zato se strinja s tem ciljem direktive o industrijskih emisijah;

| 3. | poudarja pomen ukrepov, ki temeljijo na virih. Bistvenega pomena je opredeliti vzroke onesnaževanja ter se z emisijami ukvarjati pri viru in na najgospodarnejši in okolju najprijaznejši način; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen ukrepov, ki temeljijo na virih. Bistvenega pomena je opredeliti vzroke onesnaževanja ter se z emisijami ukvarjati pri viru in na najgospodarnejši in okolju najprijaznejši način;

| 4. | opozarja, da je v mestnih in podeželskih območjih kakovost zraka, vode in tal vprašanje, ki neposredno vpliva na vsakdanje življenje državljanov. Precejšen delež ključnih onesnaževal še vedno nastaja v velikih industrijskih obratih v EU; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je v mestnih in podeželskih območjih kakovost zraka, vode in tal vprašanje, ki neposredno vpliva na vsakdanje življenje državljanov. Precejšen delež ključnih onesnaževal še vedno nastaja v velikih industrijskih obratih v EU;

| 5. | opozarja, da imajo politike za čisti zrak in vodo čezmejno razsežnost, zaradi česar je treba ukrepati na ravni EU. Zato pozdravlja direktivo o industrijskih emisijah, ker je sredstvo za zmanjšanje industrijskih emisij pri viru. |
| --- | --- |

5.

opozarja, da imajo politike za čisti zrak in vodo čezmejno razsežnost, zaradi česar je treba ukrepati na ravni EU. Zato pozdravlja direktivo o industrijskih emisijah, ker je sredstvo za zmanjšanje industrijskih emisij pri viru.

Okoljske koristi

ODBOR REGIJ

| 6. | je trdno prepričan, da predlog vključuje ukrepe, ki so potrebni in imajo precejšen potencial za doseganje koristi za okolje. Glede na to pozdravlja izboljšave pri uporabi dokumentov BREF (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah – glej prilogo I), ki jih predlaga direktiva, saj bo to povečalo koristi za okolje; |
| --- | --- |

6.

je trdno prepričan, da predlog vključuje ukrepe, ki so potrebni in imajo precejšen potencial za doseganje koristi za okolje. Glede na to pozdravlja izboljšave pri uporabi dokumentov BREF (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah – glej prilogo I), ki jih predlaga direktiva, saj bo to povečalo koristi za okolje;

| 7. | poudarja, da je zmanjšanje industrijskih emisij predvsem pomembno v primeru onesnaževanja zraka. Direktiva o industrijskih emisijah je pomemben evropski ukrep, ki državam članicam omogoča, da do leta 2020 dosežejo svoje cilje glede emisij. Zato je vključitev nižje kategorije kurilnih naprav z močjo od 20 do 50 megavatov (mW) pomemben vidik nove direktive; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je zmanjšanje industrijskih emisij predvsem pomembno v primeru onesnaževanja zraka. Direktiva o industrijskih emisijah je pomemben evropski ukrep, ki državam članicam omogoča, da do leta 2020 dosežejo svoje cilje glede emisij. Zato je vključitev nižje kategorije kurilnih naprav z močjo od 20 do 50 megavatov (mW) pomemben vidik nove direktive;

| 8. | meni, da direktiva glede onesnaževanja zraka ni dovolj ambiciozna:






  — | izraža razočaranje zaradi nizkih mejnih vrednosti emisij (glej prilogo I) velikih kurilnih naprav. Poleg tega želimo opozoriti, da so še vedno precejšnje razlike med mejno vrednostjo emisij v predlogu ter vrednostjo v ustreznem dokumentu LCP BREF (referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnologijah za velike kurilne naprave – glej prilogo I). Te vrednosti je treba uskladiti in konsolidirati; |
| --- | --- | --- |

8.

meni, da direktiva glede onesnaževanja zraka ni dovolj ambiciozna:

—

izraža razočaranje zaradi nizkih mejnih vrednosti emisij (glej prilogo I) velikih kurilnih naprav. Poleg tega želimo opozoriti, da so še vedno precejšnje razlike med mejno vrednostjo emisij v predlogu ter vrednostjo v ustreznem dokumentu LCP BREF (referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnologijah za velike kurilne naprave – glej prilogo I). Te vrednosti je treba uskladiti in konsolidirati;

| — | nasprotuje petletnemu obdobju izvajanja za velike kurilne naprave in predlaga, da bi to obdobje trajalo tri leta, kar je podobno drugim poglavjem direktive; |
| --- | --- |

—

nasprotuje petletnemu obdobju izvajanja za velike kurilne naprave in predlaga, da bi to obdobje trajalo tri leta, kar je podobno drugim poglavjem direktive;

| 9. | izraža zaskrbljenost, da bi lahko direktiva imela le kratkoročne koristi. Zelo je zaskrbljen zaradi možnosti, da bodo dolgoročne koristi omejene (glej točko 17). |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost, da bi lahko direktiva imela le kratkoročne koristi. Zelo je zaskrbljen zaradi možnosti, da bodo dolgoročne koristi omejene (glej točko 17).

Sedanji sistem CPNO

ODBOR REGIJ

| 10. | poudarja, da bi morala dovoljenja za CPNO (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja – glej prilogo I) tudi v prihodnje temeljiti na celovitem pristopu, ki upošteva okolje, proizvodnjo, tehnično izvedljivost, stroškovno učinkovitost in (enako pomembne) lokalne razmere; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi morala dovoljenja za CPNO (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja – glej prilogo I) tudi v prihodnje temeljiti na celovitem pristopu, ki upošteva okolje, proizvodnjo, tehnično izvedljivost, stroškovno učinkovitost in (enako pomembne) lokalne razmere;

| 11. | strinja se z Evropsko komisijo, da se direktiva CPNO ne izvaja ustrezno v vseh državah članicah. Izvajanje direktive CPNO je bilo težavno, dokumenti BREF pa niso bili vedno uporabljeni, tudi zaradi svoje tehničnosti in težavnosti; |
| --- | --- |

11.

strinja se z Evropsko komisijo, da se direktiva CPNO ne izvaja ustrezno v vseh državah članicah. Izvajanje direktive CPNO je bilo težavno, dokumenti BREF pa niso bili vedno uporabljeni, tudi zaradi svoje tehničnosti in težavnosti;

| 12. | ugotavlja, da dovoljenja bolje odražajo navedene centralizirane in poenotene standarde in zahteve. Čeprav se to zdi pozitivno, postaja na podlagi vpogleda v dovoljenje vedno težje ugotoviti, kaj podjetje dela, proizvaja, obdeluje ali izboljšuje; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da dovoljenja bolje odražajo navedene centralizirane in poenotene standarde in zahteve. Čeprav se to zdi pozitivno, postaja na podlagi vpogleda v dovoljenje vedno težje ugotoviti, kaj podjetje dela, proizvaja, obdeluje ali izboljšuje;

| 13. | meni, da je bila direktiva o industrijskih emisijah (ki vključuje pregled direktive CPNO) predstavljena le nekaj tednov po roku za izvedbo sedanje zakonodaje o CPNO, ki je bil določen za 31. oktober 2007. Z drugimi besedami, pregled je bil opravljen, preden je sedanja zakonodaja o CPNO lahko pokazala svojo izvedljivost in učinkovitost ter – kar je še bolj pomembno – preden se lahko v celoti oceni njen vpliv na zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

13.

meni, da je bila direktiva o industrijskih emisijah (ki vključuje pregled direktive CPNO) predstavljena le nekaj tednov po roku za izvedbo sedanje zakonodaje o CPNO, ki je bil določen za 31. oktober 2007. Z drugimi besedami, pregled je bil opravljen, preden je sedanja zakonodaja o CPNO lahko pokazala svojo izvedljivost in učinkovitost ter – kar je še bolj pomembno – preden se lahko v celoti oceni njen vpliv na zmanjšanje emisij.

Konsolidacija sedmih direktiv v eno

ODBOR REGIJ

| 14. | meni, da je konsolidacija sedmih direktiv v eno zelo ambiciozen pristop; morda bi bil večfazni pristop ali okvirna direktiva s hčerinskimi direktivami boljša izbira. Okvirna direktiva bi ustvarila možnosti za vključitev drugih neposredno povezanih direktiv, kot je direktiva o primestnih odpadnih vodah, s čimer ne bi ovirali prihodnjih pregledov okvirne direktive; |
| --- | --- |

14.

meni, da je konsolidacija sedmih direktiv v eno zelo ambiciozen pristop; morda bi bil večfazni pristop ali okvirna direktiva s hčerinskimi direktivami boljša izbira. Okvirna direktiva bi ustvarila možnosti za vključitev drugih neposredno povezanih direktiv, kot je direktiva o primestnih odpadnih vodah, s čimer ne bi ovirali prihodnjih pregledov okvirne direktive;

| 15. | zagovarja načelo boljše priprave zakonodaje. Zdi se, da je predlog Komisije za konsolidacijo sedmih direktiv skladen s tem načelom. Direktiva nekoliko poenostavlja postopke izdajanja dovoljenj. Odbor kljub temu meni, da različni deli direktive niso v celoti konsolidirani in da zaradi razlik med direktivo in dokumenti BREF, ki jih je še vedno precej, ne bodo rešene vse praktične težave; |
| --- | --- |

15.

zagovarja načelo boljše priprave zakonodaje. Zdi se, da je predlog Komisije za konsolidacijo sedmih direktiv skladen s tem načelom. Direktiva nekoliko poenostavlja postopke izdajanja dovoljenj. Odbor kljub temu meni, da različni deli direktive niso v celoti konsolidirani in da zaradi razlik med direktivo in dokumenti BREF, ki jih je še vedno precej, ne bodo rešene vse praktične težave;

| 16. | se sprašuje, ali so v tem predlogu odpravljene obstoječe nedoslednosti in dvoumne opredelitve. Ni na primer jasno, kakšne učinke bo imela nova opredelitev NRT (najboljše razpoložljive tehnike namesto najboljše razpoložljive tehnologije). Uporaba pojma „tehnologija“, ki zajema širše vidike kot pojem „posamezna tehnika“, bo omogočila boljšo povezavo s poslovnimi naložbami, prispevala k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev, s čimer bodo omogočene ustvarjalnejše rešitve za okoljske izzive; |
| --- | --- |

16.

se sprašuje, ali so v tem predlogu odpravljene obstoječe nedoslednosti in dvoumne opredelitve. Ni na primer jasno, kakšne učinke bo imela nova opredelitev NRT (najboljše razpoložljive tehnike namesto najboljše razpoložljive tehnologije). Uporaba pojma „tehnologija“, ki zajema širše vidike kot pojem „posamezna tehnika“, bo omogočila boljšo povezavo s poslovnimi naložbami, prispevala k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev, s čimer bodo omogočene ustvarjalnejše rešitve za okoljske izzive;

| 17. | je resno zaskrbljen zaradi morebitnih posledic konsolidacije za prihodnje revizije. Predlog zdaj vključuje več različnih področij strokovnega znanja. Dolžina in zlasti kompleksnost bosta otežila, če ne onemogočila, revizijo direktive v prihodnosti ter prilagajanje zakonodaje prihodnjim potrebam in tehnološkim spremembam s strožjimi operativnimi zahtevami, kot so mejne vrednosti emisij; |
| --- | --- |

17.

je resno zaskrbljen zaradi morebitnih posledic konsolidacije za prihodnje revizije. Predlog zdaj vključuje več različnih področij strokovnega znanja. Dolžina in zlasti kompleksnost bosta otežila, če ne onemogočila, revizijo direktive v prihodnosti ter prilagajanje zakonodaje prihodnjim potrebam in tehnološkim spremembam s strožjimi operativnimi zahtevami, kot so mejne vrednosti emisij;

| 18. | razume, da Komisija s povezovanjem direktive in dokumentov BREF poskuša rešiti problem težavnosti prihodnjih revizij. Direktiva določa minimalne standarde, ki jih je treba izpolniti, dokumenti BREF, ki se lahko zlahka revidirajo, pa bodo zagotovili skladnost sistema s tehnološkimi spremembami in strožjimi mejnimi vrednostmi za povezane emisije (NRT-PVE, glej prilogo I). Odbor ima resne pomisleke glede prihodnjih razlik, ki lahko nastanejo med NRT-PVE (v dokumentih BREF, ki se lahko revidirajo) in mejnimi vrednostmi emisij (v direktivi). Obstaja precejšnja nevarnost, da bi lahko sistem zastaral, to pa ne bi prispevalo veliko k prihodnjemu razvoju na področju okolja; |
| --- | --- |

18.

razume, da Komisija s povezovanjem direktive in dokumentov BREF poskuša rešiti problem težavnosti prihodnjih revizij. Direktiva določa minimalne standarde, ki jih je treba izpolniti, dokumenti BREF, ki se lahko zlahka revidirajo, pa bodo zagotovili skladnost sistema s tehnološkimi spremembami in strožjimi mejnimi vrednostmi za povezane emisije (NRT-PVE, glej prilogo I). Odbor ima resne pomisleke glede prihodnjih razlik, ki lahko nastanejo med NRT-PVE (v dokumentih BREF, ki se lahko revidirajo) in mejnimi vrednostmi emisij (v direktivi). Obstaja precejšnja nevarnost, da bi lahko sistem zastaral, to pa ne bi prispevalo veliko k prihodnjemu razvoju na področju okolja;

| 19. | priporoča vključitev praktičnega sistema revizije, ki bi omogočil delno revizijo direktive (npr. tehničnih poglavij in mejnih vrednosti emisij) v postopku soodločanja. Odbor je zaskrbljen zaradi prihodnjih prilagoditev zakonodaje glede na seviljski proces (glej prilogo I), ki ni pravni postopek, predviden v Pogodbi, in zanj ni določen demokratični pregled. |
| --- | --- |

19.

priporoča vključitev praktičnega sistema revizije, ki bi omogočil delno revizijo direktive (npr. tehničnih poglavij in mejnih vrednosti emisij) v postopku soodločanja. Odbor je zaskrbljen zaradi prihodnjih prilagoditev zakonodaje glede na seviljski proces (glej prilogo I), ki ni pravni postopek, predviden v Pogodbi, in zanj ni določen demokratični pregled.

Novi status dokumentov BREF

ODBOR REGIJ

| 20. | izraža zadovoljstvo zaradi nedavnih izboljšav dokumentov BREF in meni, da so koristni kot referenčni dokumenti. Glavni del dokumentov BREF je vendarle na voljo le v angleškem jeziku, kar lahko povzroči težave regionalnim in lokalnim organom za nadzor in izdajanje dovoljenj. Zato zahteva, da se najpomembnejša poglavja dokumentov BREF prevedejo v vse jezike EU, na primer tista, ki opredeljujejo najboljšo razpoložljivo tehnologijo (NRT, glej prilogo I) za posamezno panogo; |
| --- | --- |

20.

izraža zadovoljstvo zaradi nedavnih izboljšav dokumentov BREF in meni, da so koristni kot referenčni dokumenti. Glavni del dokumentov BREF je vendarle na voljo le v angleškem jeziku, kar lahko povzroči težave regionalnim in lokalnim organom za nadzor in izdajanje dovoljenj. Zato zahteva, da se najpomembnejša poglavja dokumentov BREF prevedejo v vse jezike EU, na primer tista, ki opredeljujejo najboljšo razpoložljivo tehnologijo (NRT, glej prilogo I) za posamezno panogo;

| 21. | meni, da ni upravičeno, da se dokumenti BREF v EU ne uporabljajo pogosteje, in priporoča pogostejšo uporabo. Zato podpiramo novi status dokumentov BREF in nadaljevanje njihove obvezne uporabe pri izdajanju dovoljenj. Po razlagi Odbora je novi status dokumentov BREF bolj obvezujoč, saj bi morali biti ti dokumenti (ki so trenutno le referenčni dokumenti, ki jih je treba uporabljati, vendar niso obvezujoči) zdaj v vseh praktičnih vidikih obvezni; |
| --- | --- |

21.

meni, da ni upravičeno, da se dokumenti BREF v EU ne uporabljajo pogosteje, in priporoča pogostejšo uporabo. Zato podpiramo novi status dokumentov BREF in nadaljevanje njihove obvezne uporabe pri izdajanju dovoljenj. Po razlagi Odbora je novi status dokumentov BREF bolj obvezujoč, saj bi morali biti ti dokumenti (ki so trenutno le referenčni dokumenti, ki jih je treba uporabljati, vendar niso obvezujoči) zdaj v vseh praktičnih vidikih obvezni;

| 22. | ugotavlja, da obstajajo možnosti za izboljšanje dokumentov BREF. V nekaterih primerih manjkajo inovacije in izboljšave, ki so primerne za proizvodni proces. Tako se na primer za kaznovanje podjetij trenutno uporabljajo spreminjajoče se oblike nadzora vzorčenja, ki bi se lahko uporabljale tudi za izboljšanje tehnik. Drugi primer je neskladje med poglavjem direktive o hlapnih organskih spojinah in ustreznim dokumentom BREF. Zaradi tega obstaja zaskrbljenost, da najčistejši pristop ne bo vedno prednostno obravnavan. Lokalne oblasti bi morale po možnosti stalno spodbujati inovacije za izboljšanje lokalnega okolja, kakovost dokumentov BREF pa bi morala biti dovolj visoka, da bodo ti dokumenti v pomoč pristojnim organom; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da obstajajo možnosti za izboljšanje dokumentov BREF. V nekaterih primerih manjkajo inovacije in izboljšave, ki so primerne za proizvodni proces. Tako se na primer za kaznovanje podjetij trenutno uporabljajo spreminjajoče se oblike nadzora vzorčenja, ki bi se lahko uporabljale tudi za izboljšanje tehnik. Drugi primer je neskladje med poglavjem direktive o hlapnih organskih spojinah in ustreznim dokumentom BREF. Zaradi tega obstaja zaskrbljenost, da najčistejši pristop ne bo vedno prednostno obravnavan. Lokalne oblasti bi morale po možnosti stalno spodbujati inovacije za izboljšanje lokalnega okolja, kakovost dokumentov BREF pa bi morala biti dovolj visoka, da bodo ti dokumenti v pomoč pristojnim organom;

| 23. | meni, da bo novi status dokumentov BREF spodbudil skladnost politik glede izdajanja emisijskih dovoljenj, s tem pa tudi prispeval k vzpostavljanju enakih pogojev konkurence za evropska podjetja; |
| --- | --- |

23.

meni, da bo novi status dokumentov BREF spodbudil skladnost politik glede izdajanja emisijskih dovoljenj, s tem pa tudi prispeval k vzpostavljanju enakih pogojev konkurence za evropska podjetja;

| 24. | meni, da je seviljski proces (glej prilogo I) nujen in dobro uveljavljen proces. Dokumenti BREF nastajajo in se spreminjajo v Sevilli v okviru srečanj uradnikov Evropske komisije in strokovnjakov iz držav članic, podjetij in nevladnih organizacij. Sodelovanje med temi stranmi je bistvenega pomena za ugotavljanje novih najboljših razpoložljivih tehnologij in za pripravo novih ali revidiranih dokumentov BREF. Zato je v direktivi ta proces treba še razširiti, kot je bilo sicer narejeno v tem primeru; |
| --- | --- |

24.

meni, da je seviljski proces (glej prilogo I) nujen in dobro uveljavljen proces. Dokumenti BREF nastajajo in se spreminjajo v Sevilli v okviru srečanj uradnikov Evropske komisije in strokovnjakov iz držav članic, podjetij in nevladnih organizacij. Sodelovanje med temi stranmi je bistvenega pomena za ugotavljanje novih najboljših razpoložljivih tehnologij in za pripravo novih ali revidiranih dokumentov BREF. Zato je v direktivi ta proces treba še razširiti, kot je bilo sicer narejeno v tem primeru;

| 25. | ugotavlja, da predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti niso vključeni v seviljski proces, in zahteva, da te predstavnike povabijo k sodelovanju pri seviljskem procesu. Regionalne in lokalne oblasti, ki izdajajo dovoljenja in/ali so pristojne za inšpekcijske preglede, imajo pomembno znanje o najboljših razpoložljivih tehnologijah, zato lahko sodelovanje njihovih predstavnikov izboljša seviljski proces; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti niso vključeni v seviljski proces, in zahteva, da te predstavnike povabijo k sodelovanju pri seviljskem procesu. Regionalne in lokalne oblasti, ki izdajajo dovoljenja in/ali so pristojne za inšpekcijske preglede, imajo pomembno znanje o najboljših razpoložljivih tehnologijah, zato lahko sodelovanje njihovih predstavnikov izboljša seviljski proces;

| 26. | želi opozoriti, da lahko novi status BREF negativno vpliva na seviljski proces (glej prilogo I). Doseganje konsenza o najboljših razpoložljivih tehnologijah bo zaradi novih značilnosti dokumentov BREF večji izziv, saj se lahko države članice, podjetja in nevladne organizacije odločijo za strateško ravnanje pri določanju dokumenta BREF. Podjetjem bi manj inovativni standardi v dokumentih BREF zaradi proizvodnih stroškov ustrezali, toda v tem primeru bi lahko seviljski proces postal počasen in nepregleden politični proces namesto iskanje najboljših tehničnih rešitev; |
| --- | --- |

26.

želi opozoriti, da lahko novi status BREF negativno vpliva na seviljski proces (glej prilogo I). Doseganje konsenza o najboljših razpoložljivih tehnologijah bo zaradi novih značilnosti dokumentov BREF večji izziv, saj se lahko države članice, podjetja in nevladne organizacije odločijo za strateško ravnanje pri določanju dokumenta BREF. Podjetjem bi manj inovativni standardi v dokumentih BREF zaradi proizvodnih stroškov ustrezali, toda v tem primeru bi lahko seviljski proces postal počasen in nepregleden politični proces namesto iskanje najboljših tehničnih rešitev;

| 27. | meni, da bi lahko bili dokumenti zaradi teh razmer slabši. Rezultat bi bil zastarel in šibek instrument, ki ne spodbuja inovativnosti ali izboljšuje kakovosti okolja, temveč pravzaprav slabi izvajanje nove direktive o industrijskih emisijah. |
| --- | --- |

27.

meni, da bi lahko bili dokumenti zaradi teh razmer slabši. Rezultat bi bil zastarel in šibek instrument, ki ne spodbuja inovativnosti ali izboljšuje kakovosti okolja, temveč pravzaprav slabi izvajanje nove direktive o industrijskih emisijah.

Oblikovanje politik: prilagodljivost in lokalne okoljske razmere

ODBOR REGIJ

| 28. | podpira cilj nove direktive o industrijskih emisijah okrepiti skladnost politik, povezanih z izdajanjem dovoljenj za onesnaževanje; |
| --- | --- |

28.

podpira cilj nove direktive o industrijskih emisijah okrepiti skladnost politik, povezanih z izdajanjem dovoljenj za onesnaževanje;

| 29. | želi poudariti, da se pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti za izdajanje dovoljenj med državami članicami razlikujejo. Na Danskem so na primer za izdajanje dovoljenj pristojne tako lokalne oblasti kot nacionalna vlada. Na Nizozemskem dovoljenja onesnaževalcem izdajajo občine in province, v Združenem kraljestvu pa se z onesnaževanjem zraka iz glavnih virov ukvarja centralna vlada. Sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri tej politiki v vsej EU večinoma poteka tako, da se standardi določijo na ravni nacionalne vlade, izvajajo pa se na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

želi poudariti, da se pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti za izdajanje dovoljenj med državami članicami razlikujejo. Na Danskem so na primer za izdajanje dovoljenj pristojne tako lokalne oblasti kot nacionalna vlada. Na Nizozemskem dovoljenja onesnaževalcem izdajajo občine in province, v Združenem kraljestvu pa se z onesnaževanjem zraka iz glavnih virov ukvarja centralna vlada. Sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri tej politiki v vsej EU večinoma poteka tako, da se standardi določijo na ravni nacionalne vlade, izvajajo pa se na podnacionalni ravni;

| 30. | poudarja, da inovacije na področju čistejše proizvodnje nastajajo v lokalnih skupnostih. Razvoj čistejše proizvodnje vključuje več akterjev, kot so nevladne organizacije, podjetja in pristojni organi. Trenutno so lokalni organi pogosto le opazovalci. Direktiva bi morala predvideti možnosti sodelovanja med različnimi akterji (lokalne uprave in podjetja), kar bi omogočilo krepitev inovativnosti. Zglede za to lahko najdemo na Nizozemskem in Danskem ter v vzhodnoevropskih državah, kot na primer v Romuniji; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da inovacije na področju čistejše proizvodnje nastajajo v lokalnih skupnostih. Razvoj čistejše proizvodnje vključuje več akterjev, kot so nevladne organizacije, podjetja in pristojni organi. Trenutno so lokalni organi pogosto le opazovalci. Direktiva bi morala predvideti možnosti sodelovanja med različnimi akterji (lokalne uprave in podjetja), kar bi omogočilo krepitev inovativnosti. Zglede za to lahko najdemo na Nizozemskem in Danskem ter v vzhodnoevropskih državah, kot na primer v Romuniji;

| 31. | poudarja potrebo po določeni prilagodljivosti. Lokalne okoliščine so različne in obrati v EU zaradi različnih lokalnih razmer delujejo različno, četudi proizvajajo podobne izdelke. Lokalne in regionalne oblasti ustvarjajo svojemu geografskemu območju prilagojene rešitve. Na regionalni in lokalni ravni si ves čas prizadevajo za ravnotežje med ustreznim varstvom okolja in gospodarskimi interesi. Čeprav je izboljšanje okolja splošni politični cilj, v vsakdanjem življenju regionalne in lokalne oblasti odločajo o različnih okoljskih parametrih in pogosto sprejemajo kompromise med okoljskimi vplivi različnih ukrepov. Pri izdajanju dovoljenj je še posebej pomembno prilagodljivo odobravanje odstopanj od mejnih vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (NRT-PVE), zlasti za regije v tistih državah članicah, v katerih so prostovoljni sporazumi tradicionalni in v katerih upravna presoja ni opredeljena z zakonodajo; |
| --- | --- |

31.

poudarja potrebo po določeni prilagodljivosti. Lokalne okoliščine so različne in obrati v EU zaradi različnih lokalnih razmer delujejo različno, četudi proizvajajo podobne izdelke. Lokalne in regionalne oblasti ustvarjajo svojemu geografskemu območju prilagojene rešitve. Na regionalni in lokalni ravni si ves čas prizadevajo za ravnotežje med ustreznim varstvom okolja in gospodarskimi interesi. Čeprav je izboljšanje okolja splošni politični cilj, v vsakdanjem življenju regionalne in lokalne oblasti odločajo o različnih okoljskih parametrih in pogosto sprejemajo kompromise med okoljskimi vplivi različnih ukrepov. Pri izdajanju dovoljenj je še posebej pomembno prilagodljivo odobravanje odstopanj od mejnih vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (NRT-PVE), zlasti za regije v tistih državah članicah, v katerih so prostovoljni sporazumi tradicionalni in v katerih upravna presoja ni opredeljena z zakonodajo;

| 32. | kljub temu je trdno prepričan, da je treba prilagodljivost omejiti; zagotoviti je treba ravnotežje med ohranjanjem enakih pogojev konkurence in sprejemanjem odločitev na lokalnih ravni. Odbor zato izraža zadovoljstvo zaradi vključitve mejnih vrednosti emisij v to direktivo, ki bo vodila do splošnega varovanja okolja v vsej EU. Prilagodljivost se lahko zlorabi, zato Odbor pozdravlja dejstvo, da postopek obravnave na lokalni ravni vključuje dovolj jamstev, da se to ne bo zgodilo, saj lahko izdajatelji dovoljenj uporabijo odstopanje le na podlagi ocene vpliva (člen 16(3)), poleg tega pa morajo utemeljitev dati na razpolago javnosti (člen 26(3f)); |
| --- | --- |

32.

kljub temu je trdno prepričan, da je treba prilagodljivost omejiti; zagotoviti je treba ravnotežje med ohranjanjem enakih pogojev konkurence in sprejemanjem odločitev na lokalnih ravni. Odbor zato izraža zadovoljstvo zaradi vključitve mejnih vrednosti emisij v to direktivo, ki bo vodila do splošnega varovanja okolja v vsej EU. Prilagodljivost se lahko zlorabi, zato Odbor pozdravlja dejstvo, da postopek obravnave na lokalni ravni vključuje dovolj jamstev, da se to ne bo zgodilo, saj lahko izdajatelji dovoljenj uporabijo odstopanje le na podlagi ocene vpliva (člen 16(3)), poleg tega pa morajo utemeljitev dati na razpolago javnosti (člen 26(3f));

| 33. | nasprotuje predlogu Komisije, da se v okviru postopka komitologije sprejmejo merila za odobritev odstopanj na temelju lokalnih razmer (člen 16 (3)) zaradi naslednjih razlogov:






  — | merila za odobritev odstopanj bi morala biti opredeljena v direktivi (odločitev bi bila sprejeta v postopku soodločanja), ne pa v prihodnosti na ravni EU v postopku komitologije, v okviru katerega ni posvetovanja z Odborom regij ter drugimi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- | --- |

33.

nasprotuje predlogu Komisije, da se v okviru postopka komitologije sprejmejo merila za odobritev odstopanj na temelju lokalnih razmer (člen 16 (3)) zaradi naslednjih razlogov:

—

merila za odobritev odstopanj bi morala biti opredeljena v direktivi (odločitev bi bila sprejeta v postopku soodločanja), ne pa v prihodnosti na ravni EU v postopku komitologije, v okviru katerega ni posvetovanja z Odborom regij ter drugimi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | zaradi zelo različnih lokalnih in regionalnih razmer je težko, če ne nemogoče, oblikovati enotna merila na ravni EU; |
| --- | --- |

—

zaradi zelo različnih lokalnih in regionalnih razmer je težko, če ne nemogoče, oblikovati enotna merila na ravni EU;

| — | Odbor je trdno prepričan, da postopek odobritve odstopanj, kakor je naveden v točki 29, razpolaga z zadostnimi jamstvi, da do zlorab ne bo prišlo; |
| --- | --- |

—

Odbor je trdno prepričan, da postopek odobritve odstopanj, kakor je naveden v točki 29, razpolaga z zadostnimi jamstvi, da do zlorab ne bo prišlo;

| — | glede na načelo subsidiarnosti bi morale presojo okoljskih razmer v primerjavi z okoljskimi stroški in koristmi ter tehnično izvedljivostjo opredeliti lokalne in regionalne oblasti v okviru regionalnih demokratičnih procesov. |
| --- | --- |

—

glede na načelo subsidiarnosti bi morale presojo okoljskih razmer v primerjavi z okoljskimi stroški in koristmi ter tehnično izvedljivostjo opredeliti lokalne in regionalne oblasti v okviru regionalnih demokratičnih procesov.

Inovacije in čistejše tehnologije

ODBOR REGIJ

| 34. | podpira idejo o spodbujanju inovativnosti, vendar se sprašuje, ali nova direktiva za to postavlja trdne temelje; |
| --- | --- |

34.

podpira idejo o spodbujanju inovativnosti, vendar se sprašuje, ali nova direktiva za to postavlja trdne temelje;

| 35. | pozdravlja dejstvo, da bo treba dovoljenja preverjati pogosteje. Stalno prilagajanje pogojev za dovoljenja bo prispevalo k uvajanju čistejših tehnologij in tako k zmanjšanju vpliva industrijskih emisij na okolje. Za omogočanje inovacij je treba izpolniti dva pogoja: prvi je pravna varnost, ki zagotavlja razpoložljivost investicijskega kapitala. Upoštevati bo treba poslovne cikle; države članice v obdobju osmih let običajno ne spreminjajo pogojev za dovoljenja. To morajo odražati določbe o prilagajanju pogojev za dovoljenja novim oziroma dopolnjenim dokumentom BREF (člen 22(3)). Drugi pogoj je zagotovitev možnosti odstopanja, s čimer bi omogočili primerno testiranje nastajajočih ali novih tehnologij. Odbor meni, da se zdi časovna omejitev, ki jo nalaga člen 16(5), v nekaterih primerih prekratka, vsaj v prvih štirih letih po pripravi novega dokumenta BREF; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja dejstvo, da bo treba dovoljenja preverjati pogosteje. Stalno prilagajanje pogojev za dovoljenja bo prispevalo k uvajanju čistejših tehnologij in tako k zmanjšanju vpliva industrijskih emisij na okolje. Za omogočanje inovacij je treba izpolniti dva pogoja: prvi je pravna varnost, ki zagotavlja razpoložljivost investicijskega kapitala. Upoštevati bo treba poslovne cikle; države članice v obdobju osmih let običajno ne spreminjajo pogojev za dovoljenja. To morajo odražati določbe o prilagajanju pogojev za dovoljenja novim oziroma dopolnjenim dokumentom BREF (člen 22(3)). Drugi pogoj je zagotovitev možnosti odstopanja, s čimer bi omogočili primerno testiranje nastajajočih ali novih tehnologij. Odbor meni, da se zdi časovna omejitev, ki jo nalaga člen 16(5), v nekaterih primerih prekratka, vsaj v prvih štirih letih po pripravi novega dokumenta BREF;

| 36. | zaskrbljeno ugotavlja, da bi lahko novi status dokumentov BREF oviral inovativnost v industriji, ker bi bilo poplačilo za trajnostnost omejeno. Za evropska podjetja ne bi bilo spodbudno, da pridobijo ali ohranijo vodilni položaj pri novih, čistejših tehnologijah, zato bo težje obravnavati ostale okoljske težave v EU; |
| --- | --- |

36.

zaskrbljeno ugotavlja, da bi lahko novi status dokumentov BREF oviral inovativnost v industriji, ker bi bilo poplačilo za trajnostnost omejeno. Za evropska podjetja ne bi bilo spodbudno, da pridobijo ali ohranijo vodilni položaj pri novih, čistejših tehnologijah, zato bo težje obravnavati ostale okoljske težave v EU;

| 37. | pričakuje, da se bo direktiva izvajala tako, da ne bo posredno spodbujala znatnega preseljevanja obstoječih podjetij v „onesnaževalne oaze“ v tujini; |
| --- | --- |

37.

pričakuje, da se bo direktiva izvajala tako, da ne bo posredno spodbujala znatnega preseljevanja obstoječih podjetij v „onesnaževalne oaze“ v tujini;

| 38. | želi poudariti, da je vključitev nižje kategorije kurilnih naprav z močjo od 20 do 50 megavatov (mW) pomemben vidik nove direktive, vendar je glede kmetij vprašljivo, ali bo vključitev več manjših živalskih farm omogočila dovolj koristi za okolje, ki bi upravičile povečanje obsega upravnih bremen. |
| --- | --- |

38.

želi poudariti, da je vključitev nižje kategorije kurilnih naprav z močjo od 20 do 50 megavatov (mW) pomemben vidik nove direktive, vendar je glede kmetij vprašljivo, ali bo vključitev več manjših živalskih farm omogočila dovolj koristi za okolje, ki bi upravičile povečanje obsega upravnih bremen.

Upravni stroški

ODBOR REGIJ

| 39. | meni, da poleg usklajevanja zakonodaje tudi boljša priprava zakonodaje zahteva stroškovno učinkovitost in zmanjšanje upravnega bremena. Odbor se sprašuje, ali sedanji predlog izpolnjuje te zahteve; |
| --- | --- |

39.

meni, da poleg usklajevanja zakonodaje tudi boljša priprava zakonodaje zahteva stroškovno učinkovitost in zmanjšanje upravnega bremena. Odbor se sprašuje, ali sedanji predlog izpolnjuje te zahteve;

| 40. | izraža zaskrbljenost zaradi številnih zahtev glede inšpekcije, nadzora, pregleda pogojev za dovoljenja in poročanja o skladnosti; |
| --- | --- |

40.

izraža zaskrbljenost zaradi številnih zahtev glede inšpekcije, nadzora, pregleda pogojev za dovoljenja in poročanja o skladnosti;

| 41. | meni, da so inšpekcijski pregledi ključni del ustreznega izvajanja direktive. Pozdravlja, da je to navedeno v tej direktivi. Kljub temu pa ni jasno, v kakšni meri naj to obravnava direktiva in ne priporočilo za minimalna merila za okoljske inšpekcijske preglede. To bi prav tako omejilo morebitna neskladja med direktivo in priporočilom za minimalna merila za okoljske inšpekcijske preglede, ki je trenutno v postopku revizije; |
| --- | --- |

41.

meni, da so inšpekcijski pregledi ključni del ustreznega izvajanja direktive. Pozdravlja, da je to navedeno v tej direktivi. Kljub temu pa ni jasno, v kakšni meri naj to obravnava direktiva in ne priporočilo za minimalna merila za okoljske inšpekcijske preglede. To bi prav tako omejilo morebitna neskladja med direktivo in priporočilom za minimalna merila za okoljske inšpekcijske preglede, ki je trenutno v postopku revizije;

| 42. | meni, da predlog kaže na to, da bi moralo letno poročanje o skladnosti z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (člen 8) vključevati tudi primerjavo z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (člen 24). Zdi se, da je to nepotrebno upravno breme. Pogoji za dovoljenja morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih tehnologijah, zato bi zadostovalo poročanje o skladnosti s pogoji za dovoljenja. Pri večini podatkov, pridobljenih s spremljanjem, je veliko negotovosti, zato poročanje o teh podatkih ne bo vodilo do večjih izboljšav tehnologij, ki se uporabljajo. Zato je vprašljivo, ali bi to prispevalo k boljši pripravi zakonodaje; |
| --- | --- |

42.

meni, da predlog kaže na to, da bi moralo letno poročanje o skladnosti z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (člen 8) vključevati tudi primerjavo z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (člen 24). Zdi se, da je to nepotrebno upravno breme. Pogoji za dovoljenja morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih tehnologijah, zato bi zadostovalo poročanje o skladnosti s pogoji za dovoljenja. Pri večini podatkov, pridobljenih s spremljanjem, je veliko negotovosti, zato poročanje o teh podatkih ne bo vodilo do večjih izboljšav tehnologij, ki se uporabljajo. Zato je vprašljivo, ali bi to prispevalo k boljši pripravi zakonodaje;

| 43. | opozarja, da države članice vsaka tri leta poročajo o skladnosti z direktivo. Čeprav se to izvaja le vsaka tri leta, predstavlja znatno upravno breme tako za lokalne kot tudi regionalne oblasti. Zato svetujemo, da države članice vodijo notranjo evidenco z vsemi ustreznimi podatki, o katerih se Komisija redno posvetuje. To bo v skladu z boljšo pripravo zakonodaje in bi moralo nadomestiti sistem poročanja; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da države članice vsaka tri leta poročajo o skladnosti z direktivo. Čeprav se to izvaja le vsaka tri leta, predstavlja znatno upravno breme tako za lokalne kot tudi regionalne oblasti. Zato svetujemo, da države članice vodijo notranjo evidenco z vsemi ustreznimi podatki, o katerih se Komisija redno posvetuje. To bo v skladu z boljšo pripravo zakonodaje in bi moralo nadomestiti sistem poročanja;

| 44. | ugotavlja, da mora izvajalec ob dokončnem prenehanju dejavnosti povrniti lokacijo v prvotno stanje, ki je opisano v izhodiščnem poročilu (člen 23). Po razlagi Odbora to pomeni, da so tla bolj čista kot pred začetkom dejavnosti. Prav tako meni, da je treba onesnaženost tal sanirati v skladu z naslednjo fazo funkcionalne uporabe zemljišča. To bi bilo bolj skladno z načelom „plača onesnaževalec“; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da mora izvajalec ob dokončnem prenehanju dejavnosti povrniti lokacijo v prvotno stanje, ki je opisano v izhodiščnem poročilu (člen 23). Po razlagi Odbora to pomeni, da so tla bolj čista kot pred začetkom dejavnosti. Prav tako meni, da je treba onesnaženost tal sanirati v skladu z naslednjo fazo funkcionalne uporabe zemljišča. To bi bilo bolj skladno z načelom „plača onesnaževalec“;

| 45. | meni, da predlog zahteva stalno spremljanje tal in podtalnice – pred in med delovanjem obrata. Vendar bo dovoljenje že prej temeljilo na zadovoljivi zaščiti tal in podtalnice. V posebnih primerih bi lahko bilo (in bi morali biti) upravičeno dodatno spremljanje, kar pa ne bi smelo biti obvezujoče za vse primere; |
| --- | --- |

45.

meni, da predlog zahteva stalno spremljanje tal in podtalnice – pred in med delovanjem obrata. Vendar bo dovoljenje že prej temeljilo na zadovoljivi zaščiti tal in podtalnice. V posebnih primerih bi lahko bilo (in bi morali biti) upravičeno dodatno spremljanje, kar pa ne bi smelo biti obvezujoče za vse primere;

| 46. | se strinja, da je treba javnosti zagotoviti dovolj informacij o obratih CPNO. Poudarja, da morajo biti podatki vedno na voljo, vendar le na zahtevo; |
| --- | --- |

46.

se strinja, da je treba javnosti zagotoviti dovolj informacij o obratih CPNO. Poudarja, da morajo biti podatki vedno na voljo, vendar le na zahtevo;

| 47. | ne more odobriti predlagane uporabe postopka komitologije za uvajanje več meril, kot so spremljanje tal in podtalnice ter merila za analize tveganja. Strinja se, da bi morala biti ta merila določena v direktivi ter da bi o njih morali razpravljati zdaj, ko poteka zakonodajni postopek. |
| --- | --- |

47.

ne more odobriti predlagane uporabe postopka komitologije za uvajanje več meril, kot so spremljanje tal in podtalnice ter merila za analize tveganja. Strinja se, da bi morala biti ta merila določena v direktivi ter da bi o njih morali razpravljati zdaj, ko poteka zakonodajni postopek.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 6

Izdaja dovoljenja

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pristojni organ izda dovoljenje, če obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive. | Pristojni organ izda dovoljenje, če obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive.


  Brez vpliva na druge zahteve nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Skupnosti pristojni organ izda dovoljenje, v katerem so navedeni pogoji, ki zagotavljajo, da obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pristojni organ izda dovoljenje, če obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive.

Pristojni organ izda dovoljenje, če obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive.

Brez vpliva na druge zahteve nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Skupnosti pristojni organ izda dovoljenje, v katerem so navedeni pogoji, ki zagotavljajo, da obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive.

Obrazložitev

Pristop v predlogu o spremembi direktive CPNO nasprotuje ciljem okvirne direktive o vodah (ODV), zato ni skladen z veljavno zakonodajo Skupnosti. Določbe člena 11(3) ODV za doseganje ciljev upravljanja temeljijo na splošni pravici držav do upravljanja.

Predlog spremembe 2

Člen 16(3)

Mejne vrednosti emisij, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.
  Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII.
  Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka.
  Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2). | Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.
  Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII.

  Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka.


  Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII.

Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII.

Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

Obrazložitev

OR nasprotuje predlogu Komisije, da se v okviru postopka komitologije sprejmejo merila za odobritev odstopanj na temelju lokalnih razmer (člen 16(3)). Merila za odobritev odstopanj bi morala biti opredeljena v direktivi (odločitev bi bila sprejeta v postopku soodločanja), ne pa v prihodnosti na ravni EU v postopku komitologije, v okviru katerega ni posvetovanja z Odborom regij ter drugimi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti. Zaradi zelo različnih lokalnih in regionalnih razmer je težko, če ne nemogoče, oblikovati enotna merila na ravni EU. Postopek odobritve odstopanj razpolaga z zadostnimi jamstvi, da do zlorab ne bo prišlo, saj lahko pristojne oblasti, ki izdajajo dovoljenja, odstopijo le na osnovi ocene učinka (člen 16) ter so pri tem dolžne javnosti podati utemeljitev (člen 26(3f)). Glede na načelo subsidiarnosti bi morale presojo okoljskih razmer v primerjavi z okoljskimi stroški in koristmi ter tehnično izvedljivostjo opredeliti lokalne in regionalne oblasti v okviru regionalnih demokratičnih procesov.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/66

---

Mnenje Odbora regij – Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)

(2008/C 325/11)

ODBOR REGIJ

| — | odločno podpira stališče Komisije, da je „mobilnost delavcev (...) ključni instrument za učinkovito delovanje enotnega trga in je bistvenega pomena za to, da bi več ljudi našlo boljšo zaposlitev, kar je glavni cilj lizbonske strategije“; |
| --- | --- |

—

odločno podpira stališče Komisije, da je „mobilnost delavcev (...) ključni instrument za učinkovito delovanje enotnega trga in je bistvenega pomena za to, da bi več ljudi našlo boljšo zaposlitev, kar je glavni cilj lizbonske strategije“;

| — | poudarja, da je „mobilnost“ v tem primeru treba razumeti in spodbujati tako v smislu geografske mobilnosti (znotraj držav članic EU in med njimi) kot v smislu gospodarske in družbene mobilnosti in mobilnosti med zaposlitvami; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je „mobilnost“ v tem primeru treba razumeti in spodbujati tako v smislu geografske mobilnosti (znotraj držav članic EU in med njimi) kot v smislu gospodarske in družbene mobilnosti in mobilnosti med zaposlitvami;

| — | se strinja s ciljem Komisije za spodbujanje večje ozaveščenosti širše javnosti o možnostih in prednostih mobilnosti in poudarja posebno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri širjenju ustreznih informacij; |
| --- | --- |

—

se strinja s ciljem Komisije za spodbujanje večje ozaveščenosti širše javnosti o možnostih in prednostih mobilnosti in poudarja posebno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri širjenju ustreznih informacij;

| — | poziva k odstranitvi vseh pravnih in upravnih ovir prostemu pretoku delovne sile do izteka tega akcijskega načrta leta 2011:






  — | vključno z odstranitvijo vseh preostalih ovir prostemu pretoku delavcev iz 10 držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, ter iz Bolgarije in Romunije, |
| --- | --- | --- |

—

poziva k odstranitvi vseh pravnih in upravnih ovir prostemu pretoku delovne sile do izteka tega akcijskega načrta leta 2011:

—

vključno z odstranitvijo vseh preostalih ovir prostemu pretoku delavcev iz 10 držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, ter iz Bolgarije in Romunije,

| — | nobenih omejitev ne bi smelo biti za nove države članice, ko se pridružijo EU; |
| --- | --- |

—

nobenih omejitev ne bi smelo biti za nove države članice, ko se pridružijo EU;

| — | priporoča, da lokalne in regionalne oblasti povečajo možnosti za zaposlovanje posameznikov iz drugih držav članic za kratko ali srednje dolgo obdobje; |
| --- | --- |

—

priporoča, da lokalne in regionalne oblasti povečajo možnosti za zaposlovanje posameznikov iz drugih držav članic za kratko ali srednje dolgo obdobje;

| — | meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti pravna pooblastila za izvajanje teh dejavnosti v zvezi s poklicno mobilnostjo, zlasti pri širjenju informacij na lokalni in regionalni ravni tako delavcem kot delodajalcem. Poleg tega je pomembno, da jim nacionalni in evropski organi po potrebi podelijo pristojnosti za to. |
| --- | --- |

—

meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti pravna pooblastila za izvajanje teh dejavnosti v zvezi s poklicno mobilnostjo, zlasti pri širjenju informacij na lokalni in regionalni ravni tako delavcem kot delodajalcem. Poleg tega je pomembno, da jim nacionalni in evropski organi po potrebi podelijo pristojnosti za to.

| Poročevalec | : | Dave Quayle (UK/PES), član mestnega sveta Trafforda |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Dave Quayle (UK/PES), član mestnega sveta Trafforda

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“

COM(2007) 773 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1. | odločno podpira stališče Komisije, da je „mobilnost delavcev (...) ključni instrument za učinkovito delovanje enotnega trga in je bistvenega pomena za to, da bi več ljudi našlo boljšo zaposlitev, kar je glavni cilj lizbonske strategije“; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira stališče Komisije, da je „mobilnost delavcev (...) ključni instrument za učinkovito delovanje enotnega trga in je bistvenega pomena za to, da bi več ljudi našlo boljšo zaposlitev, kar je glavni cilj lizbonske strategije“;

| 2. | poudarja, da je „mobilnost“ v tem primeru treba razumeti in spodbujati tako v smislu geografske mobilnosti (znotraj držav članic EU in med njimi) kot v smislu gospodarske in družbene mobilnosti in mobilnosti med zaposlitvami; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je „mobilnost“ v tem primeru treba razumeti in spodbujati tako v smislu geografske mobilnosti (znotraj držav članic EU in med njimi) kot v smislu gospodarske in družbene mobilnosti in mobilnosti med zaposlitvami;

| 3. | poudarja, da bi se v duhu dogovorjenih načel prožne varnosti mobilnost morala izvajati kot izbira delavcev. Treba bi jo bilo podpreti, da bi čim bolj zmanjšali nevarnosti, povezane z njo, in čim bolj izkoristili prednosti, ki jih prinaša tako delavcem kot delodajalcem. |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi se v duhu dogovorjenih načel prožne varnosti mobilnost morala izvajati kot izbira delavcev. Treba bi jo bilo podpreti, da bi čim bolj zmanjšali nevarnosti, povezane z njo, in čim bolj izkoristili prednosti, ki jih prinaša tako delavcem kot delodajalcem.

Spremljanje po akcijskem načrtu 2002

ODBOR REGIJ

| 4. | podpira prizadevanja za to, da bi se sistemi izobraževanja in usposabljanja bolje odzivali na potrebe trga dela ter da bi se ljudi z učenjem jezikov in razvojem strokovnih znanj pripravilo na mobilnost; |
| --- | --- |

4.

podpira prizadevanja za to, da bi se sistemi izobraževanja in usposabljanja bolje odzivali na potrebe trga dela ter da bi se ljudi z učenjem jezikov in razvojem strokovnih znanj pripravilo na mobilnost;

| 5. | podpira odstranitev pravnih in upravnih ovir in spodbujanje čezmejnega priznavanja kvalifikacij; |
| --- | --- |

5.

podpira odstranitev pravnih in upravnih ovir in spodbujanje čezmejnega priznavanja kvalifikacij;

| 6. | podpira vzpostavitev informacijskega portala za mobilnost „vse na enem mestu“, temelječega na sistemu prostih delovnih mest EURES. |
| --- | --- |

6.

podpira vzpostavitev informacijskega portala za mobilnost „vse na enem mestu“, temelječega na sistemu prostih delovnih mest EURES.

Akcijski načrt za poklicno mobilnost 2007–2010

ODBOR REGIJ

| 7. | podpira namene, da bi izboljšali obstoječo zakonodajo in upravne prakse glede mobilnosti delavcev in zagotovili, da izvajanje pravice do mobilnosti ne pomeni izgube socialne varnosti ali kakšne druge nesorazmerne nevarnosti; |
| --- | --- |

7.

podpira namene, da bi izboljšali obstoječo zakonodajo in upravne prakse glede mobilnosti delavcev in zagotovili, da izvajanje pravice do mobilnosti ne pomeni izgube socialne varnosti ali kakšne druge nesorazmerne nevarnosti;

| 8. | se zaveda, da je treba zagotoviti politično podporo cilju poklicne mobilnosti pri oblasteh na vseh ravneh: lokalni, regionalni, nacionalni in evropski; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da je treba zagotoviti politično podporo cilju poklicne mobilnosti pri oblasteh na vseh ravneh: lokalni, regionalni, nacionalni in evropski;

| 9. | se strinja, da je treba okrepiti EURES kot instrument za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin; |
| --- | --- |

9.

se strinja, da je treba okrepiti EURES kot instrument za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin;

| 10. | se strinja s ciljem Komisije za spodbujanje večje ozaveščenosti širše javnosti o možnostih in prednostih mobilnosti in poudarja posebno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri širjenju ustreznih informacij; |
| --- | --- |

10.

se strinja s ciljem Komisije za spodbujanje večje ozaveščenosti širše javnosti o možnostih in prednostih mobilnosti in poudarja posebno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri širjenju ustreznih informacij;

| 11. | pozdravlja oblikovanje Evropskega partnerstva za mobilnost delavcev, pobude, ki vključuje mrežo zainteresiranih strani, namenjeno razvoju poklicne mobilnosti v EU (ukrep 14), in vključitev, v okviru programa PROGRESS, podpore za financiranje pilotnih dejavnosti, izmenjavo dobrih praks, razširjanje rezultatov o novem razvoju ter nastanek inovativnih programov (ukrep 15); |
| --- | --- |

11.

pozdravlja oblikovanje Evropskega partnerstva za mobilnost delavcev, pobude, ki vključuje mrežo zainteresiranih strani, namenjeno razvoju poklicne mobilnosti v EU (ukrep 14), in vključitev, v okviru programa PROGRESS, podpore za financiranje pilotnih dejavnosti, izmenjavo dobrih praks, razširjanje rezultatov o novem razvoju ter nastanek inovativnih programov (ukrep 15);

| 12. | poziva k odstranitvi vseh pravnih in upravnih ovir prostemu pretoku delovne sile do izteka tega akcijskega načrta leta 2011:






  (i) | vključno z odstranitvijo vseh preostalih ovir prostemu pretoku delavcev iz 10 držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, ter iz Bolgarije in Romunije, |
| --- | --- | --- |

12.

poziva k odstranitvi vseh pravnih in upravnih ovir prostemu pretoku delovne sile do izteka tega akcijskega načrta leta 2011:

(i)

vključno z odstranitvijo vseh preostalih ovir prostemu pretoku delavcev iz 10 držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, ter iz Bolgarije in Romunije,

| (ii) | nobenih omejitev ne bi smelo biti za nove države članice, ko se pridružijo EU; |
| --- | --- |

(ii)

nobenih omejitev ne bi smelo biti za nove države članice, ko se pridružijo EU;

| 13. | meni, da je za zagotovitev uspeha te strategije – da torej mobilnost postane realnost za vse delavce, ki si želijo iskati zaposlitev v drugi državi članici – treba:






  (i) | informacije o prostih delovnih mestih v drugih državah članicah posredovati prek portala EURES, nacionalnih služb za zaposlovanje, na lokalni in regionalni ravni pa prek lokalnih ali regionalnih oblasti; |
| --- | --- | --- |

13.

meni, da je za zagotovitev uspeha te strategije – da torej mobilnost postane realnost za vse delavce, ki si želijo iskati zaposlitev v drugi državi članici – treba:

(i)

informacije o prostih delovnih mestih v drugih državah članicah posredovati prek portala EURES, nacionalnih služb za zaposlovanje, na lokalni in regionalni ravni pa prek lokalnih ali regionalnih oblasti;

| (ii) | države članice spodbuditi, da geografsko mobilnost in prehajanje z enega na drugo delovno mesto kot prednostno nalogo vključijo v svoje nacionalne strategije za zaposlovanje in vseživljenjsko učenje (ukrep 5); |
| --- | --- |

(ii)

države članice spodbuditi, da geografsko mobilnost in prehajanje z enega na drugo delovno mesto kot prednostno nalogo vključijo v svoje nacionalne strategije za zaposlovanje in vseživljenjsko učenje (ukrep 5);

| (iii) | delavce seznaniti z njihovo pravico do iskanja zaposlitve v drugi državi članici in jim dati praktične napotke o tem, kako se lotiti tega procesa in kako pri tem zavarovati svoje pravice iz socialnega varstva; |
| --- | --- |

(iii)

delavce seznaniti z njihovo pravico do iskanja zaposlitve v drugi državi članici in jim dati praktične napotke o tem, kako se lotiti tega procesa in kako pri tem zavarovati svoje pravice iz socialnega varstva;

| (iv) | delodajalce, zlasti MSP na lokalni ravni, seznaniti s tem, da lahko ob strogem upoštevanju vseh veljavnih predpisov s področja delovnega prava, varstva pri delu in socialnega varstva najamejo delavce iz drugih držav članic, in s potencialnimi prednostmi tega za obe strani; |
| --- | --- |

(iv)

delodajalce, zlasti MSP na lokalni ravni, seznaniti s tem, da lahko ob strogem upoštevanju vseh veljavnih predpisov s področja delovnega prava, varstva pri delu in socialnega varstva najamejo delavce iz drugih držav članic, in s potencialnimi prednostmi tega za obe strani;

| (v) | dati večji poudarek učenju jezikov in spodbujanju večjezičnosti; |
| --- | --- |

(v)

dati večji poudarek učenju jezikov in spodbujanju večjezičnosti;

| (vi) | povečati čezmejno priznavanje kvalifikacij, tudi poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

(vi)

povečati čezmejno priznavanje kvalifikacij, tudi poklicnih kvalifikacij;

| (vii) | v vse vidike poklicne mobilnosti vključiti socialne partnerje; |
| --- | --- |

(vii)

v vse vidike poklicne mobilnosti vključiti socialne partnerje;

| (viii) | priznati bistven pomen prenosljivosti pravic iz pokojninskega zavarovanja (ukrep 4) ter prožnejših ukrepov socialne varnosti v državah članicah in med njimi; |
| --- | --- |

(viii)

priznati bistven pomen prenosljivosti pravic iz pokojninskega zavarovanja (ukrep 4) ter prožnejših ukrepov socialne varnosti v državah članicah in med njimi;

| (ix) | zagotoviti ustrezno usposabljanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih javnih uslužbencev s področij, povezanih z mobilnostjo delavcev, da bi lahko delavcem, ki iščejo delo v drugih državah, hitro posredovali prave informacije in jim prek stikov s pristojnimi organi države gostiteljice pomagali pri uveljavljanju pravice do socialnega varstva; |
| --- | --- |

(ix)

zagotoviti ustrezno usposabljanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih javnih uslužbencev s področij, povezanih z mobilnostjo delavcev, da bi lahko delavcem, ki iščejo delo v drugih državah, hitro posredovali prave informacije in jim prek stikov s pristojnimi organi države gostiteljice pomagali pri uveljavljanju pravice do socialnega varstva;

| 14. | meni, da je za zagotovitev tega, da ta mobilnost ne ustvari napetosti in socialne nestabilnosti v skupnostih gostiteljicah, treba:






  (i) | podpreti Evropsko komisijo pri spodbujanju koncepta „poštene mobilnosti“; |
| --- | --- | --- |

14.

meni, da je za zagotovitev tega, da ta mobilnost ne ustvari napetosti in socialne nestabilnosti v skupnostih gostiteljicah, treba:

(i)

podpreti Evropsko komisijo pri spodbujanju koncepta „poštene mobilnosti“;

| (ii) | zagotoviti nadaljevanje boja proti neprijavljenemu delu in socialnemu dampingu (ukrep 6); |
| --- | --- |

(ii)

zagotoviti nadaljevanje boja proti neprijavljenemu delu in socialnemu dampingu (ukrep 6);

| (iii) | podpreti splošno načelo, da delavci migranti dobijo enako plačilo ter imajo enakovredne delovne pogoje in razmere kot delavec na enakem delovnem mestu ali v isti panogi v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

(iii)

podpreti splošno načelo, da delavci migranti dobijo enako plačilo ter imajo enakovredne delovne pogoje in razmere kot delavec na enakem delovnem mestu ali v isti panogi v državi članici gostiteljici;

| (iv) | spodbujati koncept socialne solidarnosti in vključenosti med delavci migranti in delavci države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(iv)

spodbujati koncept socialne solidarnosti in vključenosti med delavci migranti in delavci države članice gostiteljice.

Vloga regionalnih in lokalnih oblasti pri spodbujanju poklicne mobilnosti

ODBOR REGIJ

| 15. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti – skupaj z drugimi nacionalnimi in evropskimi agencijami – ključno vlogo pri zagotavljanju informacij o prostih delovnih mestih v drugih državah članicah in praktičnih napotkov o možnostih dostopa do njih; |
| --- | --- |

15.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti – skupaj z drugimi nacionalnimi in evropskimi agencijami – ključno vlogo pri zagotavljanju informacij o prostih delovnih mestih v drugih državah članicah in praktičnih napotkov o možnostih dostopa do njih;

| 16. | meni, da je treba zagotoviti, da se lokalni delodajalci, zlasti MSP, zavedajo svoje pravice, da lahko najamejo delavce iz vse EU; poleg tega jim je treba dati na voljo praktično pomoč in nasvete, če želijo to tudi narediti; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba zagotoviti, da se lokalni delodajalci, zlasti MSP, zavedajo svoje pravice, da lahko najamejo delavce iz vse EU; poleg tega jim je treba dati na voljo praktično pomoč in nasvete, če želijo to tudi narediti;

| 17. | se zaveda, da so lokalne in regionalne oblasti pogosto glavni organizatorji izobraževanja na osnovnošolski in srednješolski ravni, in meni, da bi to moralo vključevati tudi učenje jezikov, spodbujanje večjezičnosti in razvoj medkulturnih spretnosti, ki so potrebne, da bodo ljudje pripravljeni na življenje in delo v drugačnih kulturnih okoljih; |
| --- | --- |

17.

se zaveda, da so lokalne in regionalne oblasti pogosto glavni organizatorji izobraževanja na osnovnošolski in srednješolski ravni, in meni, da bi to moralo vključevati tudi učenje jezikov, spodbujanje večjezičnosti in razvoj medkulturnih spretnosti, ki so potrebne, da bodo ljudje pripravljeni na življenje in delo v drugačnih kulturnih okoljih;

| 18. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti spodbujajo in zagotavljajo vseživljenjsko učenje (pogosto v partnerstvu z drugimi agencijami); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti spodbujajo in zagotavljajo vseživljenjsko učenje (pogosto v partnerstvu z drugimi agencijami);

| 19. | opozarja na dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti pomembni delodajalci in bi jih bilo treba spodbujati, naj delavce za svoja prosta delovna mesta iščejo v vseh državah članicah EU. Priporoča, da lokalne in regionalne oblasti tudi povečajo možnosti za zaposlovanje posameznikov iz drugih držav članic za kratko ali srednje dolgo obdobje. |
| --- | --- |

19.

opozarja na dejstvo, da so lokalne in regionalne oblasti pomembni delodajalci in bi jih bilo treba spodbujati, naj delavce za svoja prosta delovna mesta iščejo v vseh državah članicah EU. Priporoča, da lokalne in regionalne oblasti tudi povečajo možnosti za zaposlovanje posameznikov iz drugih držav članic za kratko ali srednje dolgo obdobje.

Za izpolnjevanje teh nalog in splošno sodelovanje pri poklicni mobilnosti lokalne in regionalne oblasti potrebujejo naslednje:

—   Pravno podlago in pristojnosti

| 20. | Odbor regij meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti pravna pooblastila za izvajanje teh dejavnosti v zvezi s poklicno mobilnostjo, zlasti pri širjenju informacij na lokalni in regionalni ravni tako delavcem kot delodajalcem. Poleg tega je pomembno, da jim nacionalni in evropski organi po potrebi podelijo pristojnosti za to. |
| --- | --- |

20.

Odbor regij meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti pravna pooblastila za izvajanje teh dejavnosti v zvezi s poklicno mobilnostjo, zlasti pri širjenju informacij na lokalni in regionalni ravni tako delavcem kot delodajalcem. Poleg tega je pomembno, da jim nacionalni in evropski organi po potrebi podelijo pristojnosti za to.

—   Vire

| 21. | Ko se veliko število delavcev migrantov naseli na nekem območju in začne tam delati, je to za tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti lahko precejšnje breme, zlasti če do spremembe pride nenadoma. To velja zlasti za socialne službe, izobraževanje, zdravstvo in stanovanjske razmere; zato je treba zagotoviti vire, ki bodo to pokrili. To ne pomaga le novim priseljencem, ampak zmanjša tudi nevarnost ustvarjanja napetosti med delavci migranti in skupnostjo gostiteljico. OR zato podpira prizadevanja za pridobitev statističnih podatkov o potrebah različnih delov trga dela in za izmenjavo teh podatkov na evropski ravni, da bi lahko izboljšali načrtovanje in upravljanje tokov delovne sile. Nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo vnaprej usklajeno načrtovati, kako bodo oblikovale takšne socialne službe, da bodo bolje obvladovale pritok evropskih migrantov. To je potrebno delno zato, ker se bo število migracij zaradi dela znotraj Evrope v prihodnosti precej povečalo, in delno zato, ker bo sicer neuspešno načrtovanje povzročilo socialne napetosti in slabe odnose v skupnosti, ki bodo ovirali migracije znotraj Evrope, ogrozijo pa lahko celo evropsko enotnost kot tako; |
| --- | --- |

21.

Ko se veliko število delavcev migrantov naseli na nekem območju in začne tam delati, je to za tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti lahko precejšnje breme, zlasti če do spremembe pride nenadoma. To velja zlasti za socialne službe, izobraževanje, zdravstvo in stanovanjske razmere; zato je treba zagotoviti vire, ki bodo to pokrili. To ne pomaga le novim priseljencem, ampak zmanjša tudi nevarnost ustvarjanja napetosti med delavci migranti in skupnostjo gostiteljico. OR zato podpira prizadevanja za pridobitev statističnih podatkov o potrebah različnih delov trga dela in za izmenjavo teh podatkov na evropski ravni, da bi lahko izboljšali načrtovanje in upravljanje tokov delovne sile. Nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo vnaprej usklajeno načrtovati, kako bodo oblikovale takšne socialne službe, da bodo bolje obvladovale pritok evropskih migrantov. To je potrebno delno zato, ker se bo število migracij zaradi dela znotraj Evrope v prihodnosti precej povečalo, in delno zato, ker bo sicer neuspešno načrtovanje povzročilo socialne napetosti in slabe odnose v skupnosti, ki bodo ovirali migracije znotraj Evrope, ogrozijo pa lahko celo evropsko enotnost kot tako;

| 22. | zagotoviti je treba tudi sredstva za posredovanje informacij o poklicni mobilnosti in širjenju učenja jezikov. |
| --- | --- |

22.

zagotoviti je treba tudi sredstva za posredovanje informacij o poklicni mobilnosti in širjenju učenja jezikov.

—   Ozaveščenost in dostop do „dobrih praks“

| 23. | OR poudarja svojo pripravljenost, da je še naprej dejaven glede vprašanja poklicne mobilnosti – tako pri njenem spodbujanju kot pri iskanju dobrih praks in pri zagotavljanju, da so dostopne čim širšemu krogu lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

23.

OR poudarja svojo pripravljenost, da je še naprej dejaven glede vprašanja poklicne mobilnosti – tako pri njenem spodbujanju kot pri iskanju dobrih praks in pri zagotavljanju, da so dostopne čim širšemu krogu lokalnih in regionalnih oblasti;

| 24. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da se povežejo z ustreznimi institucijami drugih držav članic pri razvijanju dobrih praks na tem področju ter te razširjajo na nacionalni ravni in v vseh državah članicah (ukrepa 7 in 15). |
| --- | --- |

24.

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da se povežejo z ustreznimi institucijami drugih držav članic pri razvijanju dobrih praks na tem področju ter te razširjajo na nacionalni ravni in v vseh državah članicah (ukrepa 7 in 15).

EURES

ODBOR REGIJ

| 25. | podpira Komisijo pri njenem namenu, da razvije in okrepi EURES kot „instrument ‚vse na enem mestu‘ za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin“. Zaradi spoštovanja subsidiarnosti pa ga je treba povezati s strukturami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

podpira Komisijo pri njenem namenu, da razvije in okrepi EURES kot „instrument ‚vse na enem mestu‘ za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin“. Zaradi spoštovanja subsidiarnosti pa ga je treba povezati s strukturami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 26. | se strinja s Komisijo, da je ključna naloga EURESA, da bo „ozaveščal o načelu enake obravnave in upoštevanju delovnih standardov na evropskih trgih dela“ (ukrep 9); |
| --- | --- |

26.

se strinja s Komisijo, da je ključna naloga EURESA, da bo „ozaveščal o načelu enake obravnave in upoštevanju delovnih standardov na evropskih trgih dela“ (ukrep 9);

| 27. | se strinja, da mora EURES okrepiti „svoje službe, da bi zadovoljil potrebe posebnih kategorij delavcev (dolgotrajno brezposelni, mladi delavci, starejši delavci, ženske“ itd.) (ukrep 10). |
| --- | --- |

27.

se strinja, da mora EURES okrepiti „svoje službe, da bi zadovoljil potrebe posebnih kategorij delavcev (dolgotrajno brezposelni, mladi delavci, starejši delavci, ženske“ itd.) (ukrep 10).

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/70

---

Mnenje Odbora regij – Medijska pismenost in ustvarjalne spletne vsebine

(2008/C 325/12)

ODBOR REGIJ

| — | poziva Svet in Evropski parlament, naj še bolj razvijeta politiko EU na področju medijske pismenosti (s programi s strateškimi cilji in spremljanjem napredka) in sprejmeta priporočilo o medijski pismenosti, pri tem pa upoštevata to mnenje in načelo subsidiarnosti. V prihodnji program MEDIA bi bilo treba dodati poseben sklop o medijski pismenosti. Poleg tega bi bilo treba hkrati ali kot drugo možnost pripraviti pilotne projekte, ki jih bo financirala EU; |
| --- | --- |

—

poziva Svet in Evropski parlament, naj še bolj razvijeta politiko EU na področju medijske pismenosti (s programi s strateškimi cilji in spremljanjem napredka) in sprejmeta priporočilo o medijski pismenosti, pri tem pa upoštevata to mnenje in načelo subsidiarnosti. V prihodnji program MEDIA bi bilo treba dodati poseben sklop o medijski pismenosti. Poleg tega bi bilo treba hkrati ali kot drugo možnost pripraviti pilotne projekte, ki jih bo financirala EU;

| — | poudarja, da je treba v poročilih in s tem povezanih dejavnostih Komisije in držav članic, v skladu s členom 26 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, upoštevati razlike in dosežen napredek na področju medijske pismenosti na regionalni ravni v Evropi ter dati primere dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti in drugih akterjev; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba v poročilih in s tem povezanih dejavnostih Komisije in držav članic, v skladu s členom 26 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, upoštevati razlike in dosežen napredek na področju medijske pismenosti na regionalni ravni v Evropi ter dati primere dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti in drugih akterjev;

| — | poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podprejo medijsko pismenost in spodbujajo predvsem prispevek civilne družbe. Lokalnim in regionalnim skupnostim priporoča, naj vzpostavijo dolgoročno sodelovanje na področju medijske pismenosti v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja in usposabljanja, namenjenega državljanom, predvsem otrokom in mladim ter invalidnim osebam in socialnim skupinam, ki so ogrožene zaradi socialne izključenosti; |
| --- | --- |

—

poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podprejo medijsko pismenost in spodbujajo predvsem prispevek civilne družbe. Lokalnim in regionalnim skupnostim priporoča, naj vzpostavijo dolgoročno sodelovanje na področju medijske pismenosti v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja in usposabljanja, namenjenega državljanom, predvsem otrokom in mladim ter invalidnim osebam in socialnim skupinam, ki so ogrožene zaradi socialne izključenosti;

| — | spodbuja lokalne in regionalne skupnosti, naj prevzamejo odločilno vlogo pri upravljanju svoje kulturne in jezikovne dediščine – spodbujanju novih podjetniških modelov v podjetjih ustvarjalnih vsebin in medijih, spodbujanju ustvarjalnih del, ki jih (so)financirajo medijske organizacije, ali da celo ponudijo možnost elektronske uprave (e-uprave); |
| --- | --- |

—

spodbuja lokalne in regionalne skupnosti, naj prevzamejo odločilno vlogo pri upravljanju svoje kulturne in jezikovne dediščine – spodbujanju novih podjetniških modelov v podjetjih ustvarjalnih vsebin in medijih, spodbujanju ustvarjalnih del, ki jih (so)financirajo medijske organizacije, ali da celo ponudijo možnost elektronske uprave (e-uprave);

| — | izraža kritično stališče do Komisije, ker ni upoštevala kulturnih in družbenih posledic razvijajočega se sektorja ustvarjalnih vsebin v spletu: v predlagano priporočilo in „platformo za spletne vsebine“ je treba vključiti kulturno raznolikost. |
| --- | --- |

—

izraža kritično stališče do Komisije, ker ni upoštevala kulturnih in družbenih posledic razvijajočega se sektorja ustvarjalnih vsebin v spletu: v predlagano priporočilo in „platformo za spletne vsebine“ je treba vključiti kulturno raznolikost.

| Poročevalka | : | Evangelia SCHΟINARAKI-ILIAKI (EL/PES), prefektinja mesta Heraklion |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Evangelia SCHΟINARAKI-ILIAKI (EL/PES), prefektinja mesta Heraklion

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski pristop k medijski pismenosti v digitalnem okolju

COM(2007) 833 konč.

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu

COM(2007) 836 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

A.   Medijska pismenost (1)

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja objavo sporočila Komisije o medijski pismenosti v digitalnem okolju in predvsem celovito opredelitev medijske pismenosti, saj si tudi sam prizadeva za spodbujanje socialne kohezije na regionalni ravni, ki poteka predvsem v okviru digitalne konvergence. Ta opredelitev ne vključuje samo sposobnosti in možnosti dostopa do teh medijev in njihove uporabe, temveč tudi razumevanje njihovega delovanja in kritično ocenjevanje njihove vsebine; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja objavo sporočila Komisije o medijski pismenosti v digitalnem okolju in predvsem celovito opredelitev medijske pismenosti, saj si tudi sam prizadeva za spodbujanje socialne kohezije na regionalni ravni, ki poteka predvsem v okviru digitalne konvergence. Ta opredelitev ne vključuje samo sposobnosti in možnosti dostopa do teh medijev in njihove uporabe, temveč tudi razumevanje njihovega delovanja in kritično ocenjevanje njihove vsebine;

| 2. | se strinja s prednostnimi nalogami in cilji, ki jih je Komisija določila v sporočilu, in poudarja predvsem, da medijska pismenost zanj pomeni:






  a) | podporo državljanom pri aktivni in ustvarjalni uporabi medijev, predvsem pa mladim generacijam, ki hkrati uporabljajo in oblikujejo kreativne vsebine, ter razvijanje in ohranjanje medijske pismenosti starejših ljudi in ljudi v delovno aktivni starosti; |
| --- | --- | --- |

2.

se strinja s prednostnimi nalogami in cilji, ki jih je Komisija določila v sporočilu, in poudarja predvsem, da medijska pismenost zanj pomeni:

a)

podporo državljanom pri aktivni in ustvarjalni uporabi medijev, predvsem pa mladim generacijam, ki hkrati uporabljajo in oblikujejo kreativne vsebine, ter razvijanje in ohranjanje medijske pismenosti starejših ljudi in ljudi v delovno aktivni starosti;

| b) | spodbujanje kritičnega pristopa državljanov do vseh medijev; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje kritičnega pristopa državljanov do vseh medijev;

| c) | spodbujanje različnih stališč v medijih; |
| --- | --- |

c)

spodbujanje različnih stališč v medijih;

| d) | prispevanje k razpravi o komercialnih oglasih in vprašanjih v zvezi s spoštovanjem in varstvom zasebnosti; |
| --- | --- |

d)

prispevanje k razpravi o komercialnih oglasih in vprašanjih v zvezi s spoštovanjem in varstvom zasebnosti;

| e) | spodbujanje aktivnega sodelovanja državljanov, ob upoštevanju odločilnega pomena medijev pri spodbujanju evropske avdiovizualne dediščine, lokalne in regionalne identitete, medkulturnega dialoga in demokracije; |
| --- | --- |

e)

spodbujanje aktivnega sodelovanja državljanov, ob upoštevanju odločilnega pomena medijev pri spodbujanju evropske avdiovizualne dediščine, lokalne in regionalne identitete, medkulturnega dialoga in demokracije;

| f) | spodbujanje socialne vključenosti; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje socialne vključenosti;

| g) | zagotavljanje enakega dostopa do novih medijev in novih tehnologij, saj imajo telekomunikacije in mediji vse bolj odločilno vlogo na skoraj vseh področjih življenja. |
| --- | --- |

g)

zagotavljanje enakega dostopa do novih medijev in novih tehnologij, saj imajo telekomunikacije in mediji vse bolj odločilno vlogo na skoraj vseh področjih življenja.

| 3. | opozarja na sklepe Sveta z dne 21. maja 2008 (2) in v tem okviru






  — | opozarja, da OR spodbujanje medijske pismenosti že od leta 2004 uvršča med prednostne naloge; |
| --- | --- | --- |

3.

opozarja na sklepe Sveta z dne 21. maja 2008 (2) in v tem okviru

—

opozarja, da OR spodbujanje medijske pismenosti že od leta 2004 uvršča med prednostne naloge;

| — | izraža priznanje prizadevanjem Sveta za spodbujanje medijske pismenosti, čeprav obstajajo med državami članicami razlike v postopkih in doseženem napredku; |
| --- | --- |

—

izraža priznanje prizadevanjem Sveta za spodbujanje medijske pismenosti, čeprav obstajajo med državami članicami razlike v postopkih in doseženem napredku;

| — | se strinja s Svetom, da je izmenjava informacij in primerov dobre prakse velikega pomena za razvoj medijske pismenosti, vendar opozarja, da lahko poteka v povezavi z ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo lahko pomembno vlogo na tem področju; |
| --- | --- |

—

se strinja s Svetom, da je izmenjava informacij in primerov dobre prakse velikega pomena za razvoj medijske pismenosti, vendar opozarja, da lahko poteka v povezavi z ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo lahko pomembno vlogo na tem področju;

| — | opozarja, da je mogoče spodbujanje medijske pismenosti v okviru obstoječih in novih pobud podpreti z večjimi finančnimi sredstvi. |
| --- | --- |

—

opozarja, da je mogoče spodbujanje medijske pismenosti v okviru obstoječih in novih pobud podpreti z večjimi finančnimi sredstvi.

Spodbujanje medijske pismenosti na ravni EU

ODBOR REGIJ

| 4. | poudarja, da je že leta 2004 (3) pozval Komisijo, naj posebno pozornost nameni spodbujanju medijske pismenosti v vseh državah članicah EU in zagotovi minimalno stopnjo informativnih vsebin v vseh državah. Odbor tako čestita Komisiji, da je s tem sporočilom spodbudila pripravo politike Skupnosti na področju medijske pismenosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je že leta 2004 (3) pozval Komisijo, naj posebno pozornost nameni spodbujanju medijske pismenosti v vseh državah članicah EU in zagotovi minimalno stopnjo informativnih vsebin v vseh državah. Odbor tako čestita Komisiji, da je s tem sporočilom spodbudila pripravo politike Skupnosti na področju medijske pismenosti;

| 5. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z vsemi institucionalnimi organi EU ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi še bolj razvije politiko na področju medijske pismenosti (programi s strateškimi cilji in spremljanje napredka) in poglobi sodelovanje z Unescom in Svetom Evrope na tem področju; |
| --- | --- |

5.

spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z vsemi institucionalnimi organi EU ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi še bolj razvije politiko na področju medijske pismenosti (programi s strateškimi cilji in spremljanje napredka) in poglobi sodelovanje z Unescom in Svetom Evrope na tem področju;

| 6. | poziva Svet in Evropski parlament, naj sprejmeta priporočilo o medijski pismenosti, kot je navedeno v sporočilu, in pri tem upoštevata to mnenje, načelo subsidiarnosti ter pristojnosti, ki so bile v zvezi z vprašanji medijske pismenosti določene na lokalni in regionalni ravni EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Evropski parlament, naj sprejmeta priporočilo o medijski pismenosti, kot je navedeno v sporočilu, in pri tem upoštevata to mnenje, načelo subsidiarnosti ter pristojnosti, ki so bile v zvezi z vprašanji medijske pismenosti določene na lokalni in regionalni ravni EU;

| 7. | z zadovoljstvom ugotavlja, da mora Komisija v skladu s členom 26 nove direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah predstaviti poročila, vendar pa meni, da bo treba v teh poročilih in s tem povezanih dejavnostih Komisije in držav članic oceniti razlike in dosežen napredek na področju medijske pismenosti na regionalni ravni v Evropi ter spodbujati dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti ter ustreznih akterjev; |
| --- | --- |

7.

z zadovoljstvom ugotavlja, da mora Komisija v skladu s členom 26 nove direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah predstaviti poročila, vendar pa meni, da bo treba v teh poročilih in s tem povezanih dejavnostih Komisije in držav članic oceniti razlike in dosežen napredek na področju medijske pismenosti na regionalni ravni v Evropi ter spodbujati dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti ter ustreznih akterjev;

| 8. | pozdravlja številne dejavnosti, ki jih Komisija izvaja na podlagi znanja, pridobljenega v okviru lokalnih in regionalnih programov na področju medijske pismenosti po vsej Evropi, ter s spodbujanjem platform za dialog, predstavitev in mrež za izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja številne dejavnosti, ki jih Komisija izvaja na podlagi znanja, pridobljenega v okviru lokalnih in regionalnih programov na področju medijske pismenosti po vsej Evropi, ter s spodbujanjem platform za dialog, predstavitev in mrež za izmenjavo dobre prakse;

| 9. | poziva institucionalne organe EU, naj v prihodnjem programu MEDIA dodajo poseben sklop o medijski pismenosti, glede na to, da v tej različici program k temu le malo prispeva. Hkrati oziroma kot drugo možnost pa poziva Komisijo, naj za spodbujanje medijske pismenosti pripravi pilotne projekte, ki jih bo financirala EU; |
| --- | --- |

9.

poziva institucionalne organe EU, naj v prihodnjem programu MEDIA dodajo poseben sklop o medijski pismenosti, glede na to, da v tej različici program k temu le malo prispeva. Hkrati oziroma kot drugo možnost pa poziva Komisijo, naj za spodbujanje medijske pismenosti pripravi pilotne projekte, ki jih bo financirala EU;

| 10. | poudarja, da so obstoječi programi in pobude EU – na primer za varnejši internet – veliko bolj omejeni glede razvoja in izmenjave dobre prakse na področju medijske pismenosti; zato poziva Komisijo, naj pri pregledu programov te uskladi tako, da bodo vključevali teme, povezane z medijsko pismenostjo. |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so obstoječi programi in pobude EU – na primer za varnejši internet – veliko bolj omejeni glede razvoja in izmenjave dobre prakse na področju medijske pismenosti; zato poziva Komisijo, naj pri pregledu programov te uskladi tako, da bodo vključevali teme, povezane z medijsko pismenostjo.

Spodbujanje medijske pismenosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

ODBOR REGIJ

| 11. | spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podprejo pobude, projekte in programe v zvezi z medijsko pismenostjo, katerih cilj je predvsem:






  a) | sodelovanje vseh ustreznih akterjev: avdiovizualna industrija (kinematografi, televizija, radio, ponudniki in ustvarjalci spletnih vsebin), medijske organizacije, izobraževalne ustanove, regulativni organi, raziskovalni in kulturni inštituti ter družbene organizacije; |
| --- | --- | --- |

11.

spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podprejo pobude, projekte in programe v zvezi z medijsko pismenostjo, katerih cilj je predvsem:

a)

sodelovanje vseh ustreznih akterjev: avdiovizualna industrija (kinematografi, televizija, radio, ponudniki in ustvarjalci spletnih vsebin), medijske organizacije, izobraževalne ustanove, regulativni organi, raziskovalni in kulturni inštituti ter družbene organizacije;

| b) | delovanje služb za spodbujanje medijske pismenosti; |
| --- | --- |

b)

delovanje služb za spodbujanje medijske pismenosti;

| c) | ocenjevanje doseženega napredka na področju medijske pismenosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

c)

ocenjevanje doseženega napredka na področju medijske pismenosti na lokalni in regionalni ravni;

| d) | izvajanje informacijskih kampanj o vprašanjih v zvezi z medijsko pismenostjo, promocijo „medijskih centrov“ (informacijski centri o temah v zvezi s programom MEDIA) in ustanavljanje informacijskih centrov na regionalni ravni, ki bodo obravnavali teme v zvezi z medijsko pismenostjo; |
| --- | --- |

d)

izvajanje informacijskih kampanj o vprašanjih v zvezi z medijsko pismenostjo, promocijo „medijskih centrov“ (informacijski centri o temah v zvezi s programom MEDIA) in ustanavljanje informacijskih centrov na regionalni ravni, ki bodo obravnavali teme v zvezi z medijsko pismenostjo;

| e) | zagotavljanje pobud in spodbujanje politik za oblikovanje in širjenje evropskih vsebin ter razvoj medijev, za katerega si prizadeva civilna družba; |
| --- | --- |

e)

zagotavljanje pobud in spodbujanje politik za oblikovanje in širjenje evropskih vsebin ter razvoj medijev, za katerega si prizadeva civilna družba;

| f) | vključevanje v nacionalne in evropske mreže sodelovanja; |
| --- | --- |

f)

vključevanje v nacionalne in evropske mreže sodelovanja;

| 12. | poziva organe oblasti, naj spodbujajo prispevek civilne družbe, saj v razpravi o medijski pismenosti trenutno ne sodeluje veliko organizacij civilne družbe. Obenem podpira večjo udeležbo regulativnih organov držav članic in regij; |
| --- | --- |

12.

poziva organe oblasti, naj spodbujajo prispevek civilne družbe, saj v razpravi o medijski pismenosti trenutno ne sodeluje veliko organizacij civilne družbe. Obenem podpira večjo udeležbo regulativnih organov držav članic in regij;

| 13. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija izrecno navaja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri podpori pobud na področju neformalnega izobraževanja, vendar dodaja, da so v številnih primerih lokalne in regionalne skupnosti prav tako odgovorne za vključevanje medijske pismenosti v formalno izobraževanje na vseh ravneh; |
| --- | --- |

13.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija izrecno navaja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri podpori pobud na področju neformalnega izobraževanja, vendar dodaja, da so v številnih primerih lokalne in regionalne skupnosti prav tako odgovorne za vključevanje medijske pismenosti v formalno izobraževanje na vseh ravneh;

| 14. | poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj vključijo teme v zvezi z medijsko pismenostjo v usposabljanje učiteljev in vzgojiteljev, v šolske programe in programe vseživljenjskega učenja, ter da naj spodbujajo izobraževalne medije ter sposobnosti dijakov in študentov na področju uporabe multimedije/večpredstavnosti in multimedijske/večpredstavnostne produkcije; |
| --- | --- |

14.

poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj vključijo teme v zvezi z medijsko pismenostjo v usposabljanje učiteljev in vzgojiteljev, v šolske programe in programe vseživljenjskega učenja, ter da naj spodbujajo izobraževalne medije ter sposobnosti dijakov in študentov na področju uporabe multimedije/večpredstavnosti in multimedijske/večpredstavnostne produkcije;

| 15. | spodbuja lokalne in regionalne skupnosti k vzpostavitvi dolgoročnega sodelovanja na področju medijske pismenosti med akterji javnega in zasebnega sektorja, na področju izobraževanja ter formalnega in neformalnega usposabljanja (na primer založniki lokalnih in regionalnih časopisov, ki spodbujajo izobraževanje o tiskanih medijih in elektronskem novinarstvu v šolah, filmski festivali, ki vključujejo dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo ter kampanje na področju medijske pismenosti, ki jih organizirajo javne radijske in televizijske postaje ter podjetja, dejavna na področju strojne in programske opreme); |
| --- | --- |

15.

spodbuja lokalne in regionalne skupnosti k vzpostavitvi dolgoročnega sodelovanja na področju medijske pismenosti med akterji javnega in zasebnega sektorja, na področju izobraževanja ter formalnega in neformalnega usposabljanja (na primer založniki lokalnih in regionalnih časopisov, ki spodbujajo izobraževanje o tiskanih medijih in elektronskem novinarstvu v šolah, filmski festivali, ki vključujejo dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo ter kampanje na področju medijske pismenosti, ki jih organizirajo javne radijske in televizijske postaje ter podjetja, dejavna na področju strojne in programske opreme);

| 16. | poziva države članice, naj bolj spodbujajo medijsko pismenost z izvajanjem priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (4) ter priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (5). |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj bolj spodbujajo medijsko pismenost z izvajanjem priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (4) ter priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (5).

Medijska pismenost na področju tržnega komuniciranja (oglaševanje)

ODBOR REGIJ

| 17. | poudarja stališče, ki ga je izrazil v mnenju o novi direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah (6), v katerem je pozval k proučitvi možnosti prepovedi oglaševanja med oddajami za otroke in televizijskimi dnevniki, ki pa, žal, ni bilo upoštevano; poleg tega se ne strinja z mnenjem Komisije, da je spodbujanje medijske pismenosti precej bolj ustrezno kot prepoved oglaševanja (7). Odbor ne dvomi, da je treba izboljšati medijsko pismenost državljanov, predvsem otrok in mladih, ter razviti racionalni in kritični pristop do medijev, kljub temu pa je zaskrbljen glede sposobnosti otrok, da ločijo oddaje od oglasov in ustrezno ocenijo sporočila oglasov, zato podpira možnost ureditve in izboljšanja predpisov v državah članicah. Obenem je treba varovati pravice potrošnikov glede storitev vsebin, da bi kakovost storitev ustrezala merilom izvedljivosti in veljavnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja stališče, ki ga je izrazil v mnenju o novi direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah (6), v katerem je pozval k proučitvi možnosti prepovedi oglaševanja med oddajami za otroke in televizijskimi dnevniki, ki pa, žal, ni bilo upoštevano; poleg tega se ne strinja z mnenjem Komisije, da je spodbujanje medijske pismenosti precej bolj ustrezno kot prepoved oglaševanja (7). Odbor ne dvomi, da je treba izboljšati medijsko pismenost državljanov, predvsem otrok in mladih, ter razviti racionalni in kritični pristop do medijev, kljub temu pa je zaskrbljen glede sposobnosti otrok, da ločijo oddaje od oglasov in ustrezno ocenijo sporočila oglasov, zato podpira možnost ureditve in izboljšanja predpisov v državah članicah. Obenem je treba varovati pravice potrošnikov glede storitev vsebin, da bi kakovost storitev ustrezala merilom izvedljivosti in veljavnosti;

| 18. | se strinja s stališčem Komisije, da je treba razviti in izmenjati primere dobre prakse na tem področju, kar vključuje pripravo in izvajanje kodeksov ravnanja in po potrebi okvira samoregulacije in koregulacije. Obenem je treba varovati pravice potrošnikov glede spletnih vsebin in zagotoviti, da kakovost teh storitev ustreza merilom zanesljivosti in veljavnosti; |
| --- | --- |

18.

se strinja s stališčem Komisije, da je treba razviti in izmenjati primere dobre prakse na tem področju, kar vključuje pripravo in izvajanje kodeksov ravnanja in po potrebi okvira samoregulacije in koregulacije. Obenem je treba varovati pravice potrošnikov glede spletnih vsebin in zagotoviti, da kakovost teh storitev ustreza merilom zanesljivosti in veljavnosti;

| 19. | spodbuja programe medijske pismenosti na vseh ravneh upravljanja z javnim ali zasebnim financiranjem, pod pogojem, da so seveda pregledni, tako da je jasno razviden interes, ki ga predstavljajo za udeležence (predvsem za zasebni sektor). |
| --- | --- |

19.

spodbuja programe medijske pismenosti na vseh ravneh upravljanja z javnim ali zasebnim financiranjem, pod pogojem, da so seveda pregledni, tako da je jasno razviden interes, ki ga predstavljajo za udeležence (predvsem za zasebni sektor).

Medijska pismenost na področju avdiovizualnih del in spletne vsebine

ODBOR REGIJ

| 20. | poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj s podporo držav članic in EU spodbujajo dejavnosti, ki temeljijo na prednostnih nalogah, opredeljenih v sporočilu Komisije. Dejavnosti, ki so namenjene državljanom, predvsem otrokom in mladim ter invalidnim osebam in socialnim skupinam, ki so ogrožene zaradi socialne izključenosti, vključujejo:






  a) | seznanjanje z evropsko kulturno dediščino in spodbujanje večjega zanimanja za evropska avdiovizualna dela; |
| --- | --- | --- |

20.

poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj s podporo držav članic in EU spodbujajo dejavnosti, ki temeljijo na prednostnih nalogah, opredeljenih v sporočilu Komisije. Dejavnosti, ki so namenjene državljanom, predvsem otrokom in mladim ter invalidnim osebam in socialnim skupinam, ki so ogrožene zaradi socialne izključenosti, vključujejo:

a)

seznanjanje z evropsko kulturno dediščino in spodbujanje večjega zanimanja za evropska avdiovizualna dela;

| b) | možnost za državljane, da podrobneje proučijo produkcijo avdiovizualnih del in storitev, pridobijo sposobnosti na področju kreativnosti ter izrazijo svoja stališča in razmišljanja o kulturni identiteti; |
| --- | --- |

b)

možnost za državljane, da podrobneje proučijo produkcijo avdiovizualnih del in storitev, pridobijo sposobnosti na področju kreativnosti ter izrazijo svoja stališča in razmišljanja o kulturni identiteti;

| c) | razumevanje pomena pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

c)

razumevanje pomena pravic intelektualne lastnine;

| d) | spodbujanje sposobnosti uporabnikov za kritično ocenjevanje spletne vsebine in boljšo uporabo iskalnikov; |
| --- | --- |

d)

spodbujanje sposobnosti uporabnikov za kritično ocenjevanje spletne vsebine in boljšo uporabo iskalnikov;

| e) | spodbujanje e-vključenosti državljanov, kot je Odbor poudaril v mnenju, ki ga je pripravil o tej temi (8); |
| --- | --- |

e)

spodbujanje e-vključenosti državljanov, kot je Odbor poudaril v mnenju, ki ga je pripravil o tej temi (8);

| 21. | poudarja, da je treba evropsko avdiovizualno dediščino vključiti v izobraževalne in kulturne politike držav članic, regij in mest ter podpreti in spodbujati mlade ustvarjalce, ki so dejansko prihodnost evropskega avdiovizualnega sektorja. Odbor je že v predhodnih priporočilih (9) izrazil svoje stališče glede večje finančne pomoči in podpore regionalnim in lokalnim avdiovizualnim festivalom za boljšo promocijo del mladih evropskih ustvarjalcev, izboljšanje usposabljanja zaposlenih v avdiovizualnem sektorju v državah in regijah, ki imajo majhno avdiovizualno produkcijo in/ali geografsko in jezikovno omejen prostor. |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba evropsko avdiovizualno dediščino vključiti v izobraževalne in kulturne politike držav članic, regij in mest ter podpreti in spodbujati mlade ustvarjalce, ki so dejansko prihodnost evropskega avdiovizualnega sektorja. Odbor je že v predhodnih priporočilih (9) izrazil svoje stališče glede večje finančne pomoči in podpore regionalnim in lokalnim avdiovizualnim festivalom za boljšo promocijo del mladih evropskih ustvarjalcev, izboljšanje usposabljanja zaposlenih v avdiovizualnem sektorju v državah in regijah, ki imajo majhno avdiovizualno produkcijo in/ali geografsko in jezikovno omejen prostor.

B.   Ustvarjalne spletne vsebine na enotnem trgu (10)

ODBOR REGIJ

| 22. | pozdravlja sporočilo Komisije o ustvarjalnih spletnih vsebinah na enotnem trgu in se strinja s stališčem Komisije, da je prenos storitev ustvarjalnih vsebin v spletno okolje korenita sprememba, saj digitalne tehnologije omogočajo lažje ustvarjanje avdiovizualnih del in širjenje ustvarjalnih vsebin na avdiovizualni trg brez meja in preprostejši dostop do njih zaradi naprav, omrežij in storitev. Ustvarjalne vsebine vključujejo avdiovizualne stvaritve, kot so filmi, televizija, glasba, radio, spletne igre, spletne izdaje, izobraževalne vsebine in vsebine, ki jih proizvajajo uporabniki; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sporočilo Komisije o ustvarjalnih spletnih vsebinah na enotnem trgu in se strinja s stališčem Komisije, da je prenos storitev ustvarjalnih vsebin v spletno okolje korenita sprememba, saj digitalne tehnologije omogočajo lažje ustvarjanje avdiovizualnih del in širjenje ustvarjalnih vsebin na avdiovizualni trg brez meja in preprostejši dostop do njih zaradi naprav, omrežij in storitev. Ustvarjalne vsebine vključujejo avdiovizualne stvaritve, kot so filmi, televizija, glasba, radio, spletne igre, spletne izdaje, izobraževalne vsebine in vsebine, ki jih proizvajajo uporabniki;

| 23. | poudarja, da je potrebnih več ukrepov, s katerimi bo mogoče v celoti izkoristiti možnosti evropskih ustvarjalnih vsebin. Namen teh ukrepov je okrepitev oblikovanja, razpoložljivosti in kroženja evropskih inovativnih in kakovostnih del, spodbujanje evropske kulturne raznolikosti in povečanje evropske konkurenčnosti; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je potrebnih več ukrepov, s katerimi bo mogoče v celoti izkoristiti možnosti evropskih ustvarjalnih vsebin. Namen teh ukrepov je okrepitev oblikovanja, razpoložljivosti in kroženja evropskih inovativnih in kakovostnih del, spodbujanje evropske kulturne raznolikosti in povečanje evropske konkurenčnosti;

| 24. | poudarja, da se bodo z nastalimi izzivi morali soočiti ne le EU, države članice, podjetja za proizvodnjo in distribucijo vsebin, omrežni ponudniki, imetniki pravic, potrošniki in neodvisne zakonodajne oblasti, temveč tudi lokalne in regionalne skupnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se bodo z nastalimi izzivi morali soočiti ne le EU, države članice, podjetja za proizvodnjo in distribucijo vsebin, omrežni ponudniki, imetniki pravic, potrošniki in neodvisne zakonodajne oblasti, temveč tudi lokalne in regionalne skupnosti;

| 25. | poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj prevzamejo odločilno vlogo pri upravljanju svoje kulturne in jezikovne dediščine, spodbujanju novih podjetniških modelov v lokalnih podjetjih ustvarjalnih vsebin in v lokalnih medijih, spodbujanju ustvarjalnih del, ki jih (so)financirajo inštituti in medijske organizacije, ali da ponudijo možnost elektronske uprave (e-uprava) in zagotavljajo storitve prek številnih poti; |
| --- | --- |

25.

poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj prevzamejo odločilno vlogo pri upravljanju svoje kulturne in jezikovne dediščine, spodbujanju novih podjetniških modelov v lokalnih podjetjih ustvarjalnih vsebin in v lokalnih medijih, spodbujanju ustvarjalnih del, ki jih (so)financirajo inštituti in medijske organizacije, ali da ponudijo možnost elektronske uprave (e-uprava) in zagotavljajo storitve prek številnih poti;

| 26. | podpira dve ključni pobudi, ki ju vsebuje sporočilo Komisije: a) predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ustvarjalnih spletnih vsebinah, in b) oblikovanje platforme za razpravo in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, imenovane „platforma za spletne vsebine“, katere namen bo spodbujanje dialoga na to temo; poleg tega zahteva, da se zagotovi zastopanost na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

26.

podpira dve ključni pobudi, ki ju vsebuje sporočilo Komisije: a) predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ustvarjalnih spletnih vsebinah, in b) oblikovanje platforme za razpravo in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, imenovane „platforma za spletne vsebine“, katere namen bo spodbujanje dialoga na to temo; poleg tega zahteva, da se zagotovi zastopanost na lokalni in regionalni ravni.

Ustvarjalne spletne vsebine in kulturna raznolikost

ODBOR REGIJ

| 27. | izraža kritično stališče do nepozornosti Komisije, ki ni upoštevala kulturnih in družbenih posledic razvijajočega se sektorja, ki ga predstavljajo ustvarjalne vsebine na spletu, ter ni predlagala potrebnih ukrepov za spodbujanje kulturne raznolikosti in zagotavljanje dostopa do vseh prednosti IKT. Odbor namreč meni – kot je že povedal v svojem mnenju o i-2010 (11) – da politik glede novih storitev in digitalnih medijev ter ustvarjalnih vsebin ne smemo oblikovati le na podlagi ekonomskih meril, temveč je treba upoštevati tudi kulturna in družbena merila. Zato morajo inovativne ustvarjalne vsebine podpirati socialno kohezijo in vključevanje, zlasti glede nekaterih skupin, ki jim grozi izključitev (ženske, mladi, invalidi); |
| --- | --- |

27.

izraža kritično stališče do nepozornosti Komisije, ki ni upoštevala kulturnih in družbenih posledic razvijajočega se sektorja, ki ga predstavljajo ustvarjalne vsebine na spletu, ter ni predlagala potrebnih ukrepov za spodbujanje kulturne raznolikosti in zagotavljanje dostopa do vseh prednosti IKT. Odbor namreč meni – kot je že povedal v svojem mnenju o i-2010 (11) – da politik glede novih storitev in digitalnih medijev ter ustvarjalnih vsebin ne smemo oblikovati le na podlagi ekonomskih meril, temveč je treba upoštevati tudi kulturna in družbena merila. Zato morajo inovativne ustvarjalne vsebine podpirati socialno kohezijo in vključevanje, zlasti glede nekaterih skupin, ki jim grozi izključitev (ženske, mladi, invalidi);

| 28. | ugotavlja, da je treba na področju politike in zakonodaje glede ustvarjalnih vsebin na spletu doseči ravnotežje med pomenom te vsebine kot kulturne in kot gospodarske dobrine. Vedno večja soodvisnost kulturnega in ekonomskega sektorja ter avdiovizualnih sredstev in IKT je razlog za potrebo po oblikovanju usklajene politike na področju industrije, ustvarjalnih podjetij in vsebin na spletu; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je treba na področju politike in zakonodaje glede ustvarjalnih vsebin na spletu doseči ravnotežje med pomenom te vsebine kot kulturne in kot gospodarske dobrine. Vedno večja soodvisnost kulturnega in ekonomskega sektorja ter avdiovizualnih sredstev in IKT je razlog za potrebo po oblikovanju usklajene politike na področju industrije, ustvarjalnih podjetij in vsebin na spletu;

| 29. | poziva Komisijo, naj varstvo kulturne raznolikosti vključi na področje spletnih vsebin, za kar bi bilo treba proučiti:






  a) | razširitev področja uporabe predloga priporočila Evropskega parlamenta in Sveta za spletne vsebine in platforme o ustvarjalnih vsebinah, da se vanj vključi tudi kulturna raznolikost; |
| --- | --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj varstvo kulturne raznolikosti vključi na področje spletnih vsebin, za kar bi bilo treba proučiti:

a)

razširitev področja uporabe predloga priporočila Evropskega parlamenta in Sveta za spletne vsebine in platforme o ustvarjalnih vsebinah, da se vanj vključi tudi kulturna raznolikost;

| b) | način, kako namerava EU v tem okviru izvajati konvencijo UNESCA o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja. V mnenju o evropski agendi za kulturo je Odbor pozval Komisijo, naj sprejme ukrepe za izvajanje te konvencije svetovne razsežnosti na podlagi načela subsidiarnosti (12); |
| --- | --- |

b)

način, kako namerava EU v tem okviru izvajati konvencijo UNESCA o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja. V mnenju o evropski agendi za kulturo je Odbor pozval Komisijo, naj sprejme ukrepe za izvajanje te konvencije svetovne razsežnosti na podlagi načela subsidiarnosti (12);

| c) | način, kako EU izvaja določbo o kulturni združljivosti (člen 151(4) PES) na političnem področju; |
| --- | --- |

c)

način, kako EU izvaja določbo o kulturni združljivosti (člen 151(4) PES) na političnem področju;

| d) | izmenjavo informacij med državami članicami in primerov najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

d)

izmenjavo informacij med državami članicami in primerov najboljše prakse na tem področju;

| 30. | si kot cilj zastavlja zagotavljanje kulturne raznolikosti in identitete v evropski pluralni družbi in v prihodnjem digitalnem okolju ter ponovno poudarja, kar je že zagovarjal v prejšnjih mnenjih (13):






  a) | treba je zagotoviti vsebine in storitve v vseh jezikih, saj se v ustvarjalnih spletnih vsebinah vedno bolj uveljavlja uporaba enega jezika; |
| --- | --- | --- |

30.

si kot cilj zastavlja zagotavljanje kulturne raznolikosti in identitete v evropski pluralni družbi in v prihodnjem digitalnem okolju ter ponovno poudarja, kar je že zagovarjal v prejšnjih mnenjih (13):

a)

treba je zagotoviti vsebine in storitve v vseh jezikih, saj se v ustvarjalnih spletnih vsebinah vedno bolj uveljavlja uporaba enega jezika;

| b) | podpirati je treba digitalizacijo, sinhroniziranje, podnapise in večjezične različice evropskih avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

b)

podpirati je treba digitalizacijo, sinhroniziranje, podnapise in večjezične različice evropskih avdiovizualnih del;

| c) | zagotoviti je treba, da bodo ponudniki nelinearnih medijskih storitev spodbujali oblikovanje del evropskih producentov in neodvisnih evropskih produkcijskih hiš ter dostop do teh del; |
| --- | --- |

c)

zagotoviti je treba, da bodo ponudniki nelinearnih medijskih storitev spodbujali oblikovanje del evropskih producentov in neodvisnih evropskih produkcijskih hiš ter dostop do teh del;

| d) | v zvezi z ukrepi podpore Skupnosti je treba spodbujati „pozitivno diskriminacijo“ v korist držav z nizko produkcijo ustvarjalnih spletnih vsebin ali ozkim geografskim in jezikovnim območjem; |
| --- | --- |

d)

v zvezi z ukrepi podpore Skupnosti je treba spodbujati „pozitivno diskriminacijo“ v korist držav z nizko produkcijo ustvarjalnih spletnih vsebin ali ozkim geografskim in jezikovnim območjem;

| e) | pri oblikovanju digitalnih knjižnic, katerih digitalni podatki bi morali biti na voljo prek nacionalnih meja ne glede na pravice uporabe, je treba upoštevati potrebe uporabnikov različnih jezikovnih območij. |
| --- | --- |

e)

pri oblikovanju digitalnih knjižnic, katerih digitalni podatki bi morali biti na voljo prek nacionalnih meja ne glede na pravice uporabe, je treba upoštevati potrebe uporabnikov različnih jezikovnih območij.

Posebni ukrepi

ODBOR REGIJ

| 31. | soglaša z zaskrbljenostjo Komisije glede t. i. „del sirot“ in glede dejstva, da številni umetniki še naprej oklevajo pri dajanju dovoljenj za distribucijo njihovih del v spletu, saj se bojijo, da bodo izgubili nadzor nad njimi zaradi nedovoljenih kopij. To je ovira za vzpostavljanje novih trgov za evropska ustvarjalna dela in za kulturno raznolikost v digitalnem okolju. Odbor zato poziva države članice in lokalne ter regionalne skupnosti, naj omogočijo dialog med zainteresiranimi stranmi, da bo mogoče najti primerne rešitve glede pogojev sporazumov med imetniki pravic in internetnimi ponudniki, pa tudi okrepiti njihova prizadevanja pri izvajanju Evropske listine filma v spletu iz leta 2006 (European Film Online Charter); |
| --- | --- |

31.

soglaša z zaskrbljenostjo Komisije glede t. i. „del sirot“ in glede dejstva, da številni umetniki še naprej oklevajo pri dajanju dovoljenj za distribucijo njihovih del v spletu, saj se bojijo, da bodo izgubili nadzor nad njimi zaradi nedovoljenih kopij. To je ovira za vzpostavljanje novih trgov za evropska ustvarjalna dela in za kulturno raznolikost v digitalnem okolju. Odbor zato poziva države članice in lokalne ter regionalne skupnosti, naj omogočijo dialog med zainteresiranimi stranmi, da bo mogoče najti primerne rešitve glede pogojev sporazumov med imetniki pravic in internetnimi ponudniki, pa tudi okrepiti njihova prizadevanja pri izvajanju Evropske listine filma v spletu iz leta 2006 (European Film Online Charter);

| 32. | ugotavlja, da sta možnost, da lahko ponudniki spletnih vsebin dosežejo javnost po vsem svetu, in dejstvo, da so intelektualne pravice običajno povezane z določenim geografskim območjem, protislovna; ugotavlja tudi, da obstaja dihotomija med politično-kulturnim ciljem povečanja izmenjav in širjenja evropskih spletnih ustvarjalnih vsebin ter dejstvom, da skušajo številni imetniki pravic dobiti dovoljenje v omejenem številu držav članic, kjer imajo ekonomski interes; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da sta možnost, da lahko ponudniki spletnih vsebin dosežejo javnost po vsem svetu, in dejstvo, da so intelektualne pravice običajno povezane z določenim geografskim območjem, protislovna; ugotavlja tudi, da obstaja dihotomija med politično-kulturnim ciljem povečanja izmenjav in širjenja evropskih spletnih ustvarjalnih vsebin ter dejstvom, da skušajo številni imetniki pravic dobiti dovoljenje v omejenem številu držav članic, kjer imajo ekonomski interes;

| 33. | zato izraža zadovoljstvo glede namena Komisije, da bo bolje pojasnila svojo izbiro pri izboljšanju obstoječih mehanizmov, vključno z večozemeljskimi licencami, preden se loti analize te kompleksne teme, ki bo obravnavana v navedenem predlogu priporočila; |
| --- | --- |

33.

zato izraža zadovoljstvo glede namena Komisije, da bo bolje pojasnila svojo izbiro pri izboljšanju obstoječih mehanizmov, vključno z večozemeljskimi licencami, preden se loti analize te kompleksne teme, ki bo obravnavana v navedenem predlogu priporočila;

| 34. | opaža, kot že v prejšnjem mnenju (14), prispevek Komisije k razvijanju okvira za upravljanje digitalnih pravic in vabilo zainteresiranih strani k skupnim razpravam, ki bi imetnike digitalnih pravic spodbudile k dosegi soglasja glede ravni interoperabilnosti; |
| --- | --- |

34.

opaža, kot že v prejšnjem mnenju (14), prispevek Komisije k razvijanju okvira za upravljanje digitalnih pravic in vabilo zainteresiranih strani k skupnim razpravam, ki bi imetnike digitalnih pravic spodbudile k dosegi soglasja glede ravni interoperabilnosti;

| 35. | meni, da je glede na to, da velik del evropske kulturne dediščine ni vezan na intelektualne pravice in je torej prosto dostopen na internetu, reforma zakonodaje glede intelektualnih pravic na področju novejše kulturne dediščine še posebej pomembna (15); |
| --- | --- |

35.

meni, da je glede na to, da velik del evropske kulturne dediščine ni vezan na intelektualne pravice in je torej prosto dostopen na internetu, reforma zakonodaje glede intelektualnih pravic na področju novejše kulturne dediščine še posebej pomembna (15);

| 36. | podpira namen Komisije glede začetka postopkov sodelovanja (kodeksi ravnanja) med ponudniki dostopa/storitev in zlasti potrošniki, da se zagotovijo ukrepi, ki bodo ugodni za potrošnika. Cilj teh ukrepov je primerna zaščita intelektualnih del, spoštovanje pravic ustvarjalcev in boj proti piratstvu in nezakonitemu kopiranju; |
| --- | --- |

36.

podpira namen Komisije glede začetka postopkov sodelovanja (kodeksi ravnanja) med ponudniki dostopa/storitev in zlasti potrošniki, da se zagotovijo ukrepi, ki bodo ugodni za potrošnika. Cilj teh ukrepov je primerna zaščita intelektualnih del, spoštovanje pravic ustvarjalcev in boj proti piratstvu in nezakonitemu kopiranju;

| 37. | poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj podprejo formalne in neformalne dejavnosti na področju informiranja in ozaveščanja o pomenu intelektualnih pravic za razpoložljivost spletnih vsebin; |
| --- | --- |

37.

poziva lokalne in regionalne skupnosti, naj podprejo formalne in neformalne dejavnosti na področju informiranja in ozaveščanja o pomenu intelektualnih pravic za razpoložljivost spletnih vsebin;

| 38. | institucionalnim organom EU predlaga, naj v okviru evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij (2009) predvidijo dejavnosti na lokalni in regionalni ravni, ki bodo povezane s poznavanjem in razumevanjem dostopa ustvarjalnih spletnih vsebin, spoštovanja intelektualnih pravic in boja proti piratstvu; |
| --- | --- |

38.

institucionalnim organom EU predlaga, naj v okviru evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij (2009) predvidijo dejavnosti na lokalni in regionalni ravni, ki bodo povezane s poznavanjem in razumevanjem dostopa ustvarjalnih spletnih vsebin, spoštovanja intelektualnih pravic in boja proti piratstvu;

| 39. | ocenjuje, da morajo biti dejavnosti evropskih institucij, namenjene krepitvi, spodbujanju proizvajanja in širjenju ustvarjalnih spletnih vsebin, povezane s pobudami na področju medijske pismenosti. |
| --- | --- |

39.

ocenjuje, da morajo biti dejavnosti evropskih institucij, namenjene krepitvi, spodbujanju proizvajanja in širjenju ustvarjalnih spletnih vsebin, povezane s pobudami na področju medijske pismenosti.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Po obširni razpravi z državljani in številnimi akterji poročevalka meni, da je grški prevod izraza „literacy“ v „γραμματισμός“ neustrezen, ker pomen ni jasen. Poročevalka zato predlaga, da se v grški različici mnenja ne uporablja izraz „γραμματισμός“, ampak „αγωγή“ (ali celo „παιδεία“), ki pomeni medijsko pismenost (op. prev.: terminološki popravek v grški različici ne spremeni uporabljene terminologije v francoski različici in s tem tudi ne v slovenski).

1

(2)  Sklepi Sveta o evropskem pristopu k medijski pismenosti v digitalnem okolju – 2868. zasedanje Sveta za izobraževanje, mladino in kulturo, Bruselj, 21. in 22. maj 2008.

2

(3)  CdR 67/2004 fin.

3

(4)  Priporočilo 2005/865/ES.

4

(5)  Priporočilo 2006/952/ES.

5

(6)  CdR 106/2006 fin.

6

(7)  Glej izjavo komisarke Reding in sporočila za javnost Komisije IP/07/1970.

7

(8)  CdR 5/2008.

8

(9)  CdR 303/2004 fin.

9

(10)  Po obširni razpravi z državljani in številnimi akterji poročevalka meni, da je grški prevod izraza „online“ v „επιγραμμικό“ neustrezen, ker pomen ni jasen. Poročevalka zato predlaga, da se v grški različici mnenja namesto izraza „επιγραμμικό“ uporabi izraz „διαδικτυακό“, ki pomeni „spleten“ (op. prev.: terminološki popravek v grški različici ne spremeni uporabljene terminologije v francoski različici in s tem tudi ne v slovenski).

10

(11)  CdR 252/2005 fin.

11

(12)  CdR 172/2007 fin.

12

(13)  CdR 106/2006 fin, CdR 33/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 303/2004 fin, CdR 67/2004 fin.

13

(14)  CdR 252/2005 fin.

14

(15)  CdR 32/2006 fin.

15

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/76

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Državljanske pravice: krepitev temeljnih pravic in pravic iz evropskega državljanstva

(2008/C 325/13)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja pomembno vlogo Listine o temeljnih pravicah, ki je temelj postopka zagotavljanja temeljnih pravic in ključno izhodišče za opredelitev in razlago pravic, ki jih mora Evropska unija spoštovati; poudarja tudi poseben namen Listine o temeljnih pravicah kot instrumenta, ki je na razpolago vsem posameznikom; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo Listine o temeljnih pravicah, ki je temelj postopka zagotavljanja temeljnih pravic in ključno izhodišče za opredelitev in razlago pravic, ki jih mora Evropska unija spoštovati; poudarja tudi poseben namen Listine o temeljnih pravicah kot instrumenta, ki je na razpolago vsem posameznikom;

| — | poudarja, da uresničevanje pravic iz državljanstva vključuje obveznost izpolnjevanja nekaterih „nalog“ v zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

—

poudarja, da uresničevanje pravic iz državljanstva vključuje obveznost izpolnjevanja nekaterih „nalog“ v zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi;

| — | opozarja, da morajo vse ravni upravljanja z ozaveščanjem državljanov o njihovih pravicah prispevati k oblikovanju „kulture temeljnih pravic“; zato poudarja potrebo po skupni kampanji za krepitev državljanskih pravic; ta krepitev bi bila sestavni del politike Evropske komisije za informiranje in komuniciranje; meni, da je za to treba zagotoviti posebna sredstva ter načrtovati ukrepe ob učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

opozarja, da morajo vse ravni upravljanja z ozaveščanjem državljanov o njihovih pravicah prispevati k oblikovanju „kulture temeljnih pravic“; zato poudarja potrebo po skupni kampanji za krepitev državljanskih pravic; ta krepitev bi bila sestavni del politike Evropske komisije za informiranje in komuniciranje; meni, da je za to treba zagotoviti posebna sredstva ter načrtovati ukrepe ob učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | namerava graditi na obstoječem plodnem sodelovanju med institucijami na področju temeljnih pravic, ki je bilo potrjeno septembra 2008 na seminarju v italijanski pokrajini Reggio Emilia, in bo temeljito preučil predlog Komisije za skupno organizacijo vsakoletnega dogodka, posvečenega pristopu k temeljnim pravicam, ki v ospredje postavlja državljane, in primerjalni analizi na različnih ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

—

namerava graditi na obstoječem plodnem sodelovanju med institucijami na področju temeljnih pravic, ki je bilo potrjeno septembra 2008 na seminarju v italijanski pokrajini Reggio Emilia, in bo temeljito preučil predlog Komisije za skupno organizacijo vsakoletnega dogodka, posvečenega pristopu k temeljnim pravicam, ki v ospredje postavlja državljane, in primerjalni analizi na različnih ravneh upravljanja;

| — | znova poudarja prošnjo, da predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti sodeluje v upravnem odboru Agencije Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

—

znova poudarja prošnjo, da predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti sodeluje v upravnem odboru Agencije Evropske unije za temeljne pravice;

| — | poziva Komisijo, da redno vabi predsednika Odbora regij k sodelovanju pri delu skupine komisarjev za temeljne pravice, boj proti diskriminaciji in enake možnosti, ki določa politične smernice in nadzira skladnost pobud na tem področju. |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, da redno vabi predsednika Odbora regij k sodelovanju pri delu skupine komisarjev za temeljne pravice, boj proti diskriminaciji in enake možnosti, ki določa politične smernice in nadzira skladnost pobud na tem področju.

| Poročevalka | : | Sonia MASINI (IT/PES), predsednica pokrajine Reggio Emilia, |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Sonia MASINI (IT/PES), predsednica pokrajine Reggio Emilia,

Referenčni dokument

Poročilo Komisije: Peto poročilo o državljanstvu Unije

(1. maj 2004–30. junij 2007)

COM(2008) 85 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da Pogodba o Evropski uniji potrjuje, da Unija temelji na načelih svobode, demokracije in pravne države ter spoštuje osebne pravice in temeljne svoboščine, ki so skupne ustavnim tradicijam držav članic, zagotavlja pa jih Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisana 4. novembra 1950 v Rimu; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da Pogodba o Evropski uniji potrjuje, da Unija temelji na načelih svobode, demokracije in pravne države ter spoštuje osebne pravice in temeljne svoboščine, ki so skupne ustavnim tradicijam držav članic, zagotavlja pa jih Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisana 4. novembra 1950 v Rimu;

| 2. | poudarja pomembno vlogo Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo sprejeli Parlament, Svet in Komisija 7. decembra 2000 v Nici, pri potrjevanju pomembnosti in obsega pravic, ki jih določa; kljub temu da še vedno ni pravno zavezujoča, je Listina temelj postopka zagotavljanja temeljnih pravic in ključno izhodišče za opredelitev in razlago pravic, ki jih mora Evropska unija spoštovati; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomembno vlogo Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo sprejeli Parlament, Svet in Komisija 7. decembra 2000 v Nici, pri potrjevanju pomembnosti in obsega pravic, ki jih določa; kljub temu da še vedno ni pravno zavezujoča, je Listina temelj postopka zagotavljanja temeljnih pravic in ključno izhodišče za opredelitev in razlago pravic, ki jih mora Evropska unija spoštovati;

| 3. | opozarja na poseben položaj Listine med drugimi instrumenti o človekovih pravicah, saj v enem samem besedilu združuje univerzalne osebne pravice (državljanske in politične pravice), ki izhajajo iz zgodovinskega razvoja pravic do svobode in integritete posameznika v Evropi, kot tudi gospodarske in socialne pravice, ki izhajajo iz izkušenj Evrope pri ustanavljanju „socialnega tržnega gospodarstva“, skupaj s številnimi novimi določbami (npr. pravice starejših in invalidnih oseb), ki se nanašajo na evropski socialni model; |
| --- | --- |

3.

opozarja na poseben položaj Listine med drugimi instrumenti o človekovih pravicah, saj v enem samem besedilu združuje univerzalne osebne pravice (državljanske in politične pravice), ki izhajajo iz zgodovinskega razvoja pravic do svobode in integritete posameznika v Evropi, kot tudi gospodarske in socialne pravice, ki izhajajo iz izkušenj Evrope pri ustanavljanju „socialnega tržnega gospodarstva“, skupaj s številnimi novimi določbami (npr. pravice starejših in invalidnih oseb), ki se nanašajo na evropski socialni model;

| 4. | poudarja poseben namen Listine o temeljnih pravicah kot instrumenta, ki je na razpolago vsem posameznikom; |
| --- | --- |

4.

poudarja poseben namen Listine o temeljnih pravicah kot instrumenta, ki je na razpolago vsem posameznikom;

| 5. | zato z zadovoljstvom ugotavlja, da bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina o temeljnih pravicah v spremenjeni različici, sprejeti 12. decembra 2007 v Lizboni, postala pravno obvezujoča; posebej poudarja, da bi imela „enako pravno težo kot Pogodbe“, ki po sklepih Sodišča Evropskih skupnosti tvorijo „ustavo“ Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

zato z zadovoljstvom ugotavlja, da bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina o temeljnih pravicah v spremenjeni različici, sprejeti 12. decembra 2007 v Lizboni, postala pravno obvezujoča; posebej poudarja, da bi imela „enako pravno težo kot Pogodbe“, ki po sklepih Sodišča Evropskih skupnosti tvorijo „ustavo“ Evropske unije;

| 6. | poudarja, da so pravice iz državljanstva sicer velik dosežek, vendar še vedno obstajajo težave glede njihovega uresničevanja (Peto poročilo Komisije o državljanstvu Unije); mnogim skupnostim se zdi, da so oddaljene od institucij EU – proti temu občutku se je treba boriti in ga premagati; v zvezi s tem poudarja, da lahko regije in lokalne oblasti tudi k temu področju prispevajo tako, da delujejo kot most med institucijami in javnostjo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so pravice iz državljanstva sicer velik dosežek, vendar še vedno obstajajo težave glede njihovega uresničevanja (Peto poročilo Komisije o državljanstvu Unije); mnogim skupnostim se zdi, da so oddaljene od institucij EU – proti temu občutku se je treba boriti in ga premagati; v zvezi s tem poudarja, da lahko regije in lokalne oblasti tudi k temu področju prispevajo tako, da delujejo kot most med institucijami in javnostjo;

| 7. | poudarja, da je treba dati novo spodbudo promociji Listine o temeljnih pravicah z namenom, da postane pravno obvezujoča, zato bi lahko zlasti v izobraževalnih ustanovah sprožili kampanjo evropske državljanske vzgoje; v zvezi s tem poudarja vlogo regij in lokalnih oblasti, vključno s širjenjem informacij ter izmenjavo izkušenj in projektnih zamisli; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba dati novo spodbudo promociji Listine o temeljnih pravicah z namenom, da postane pravno obvezujoča, zato bi lahko zlasti v izobraževalnih ustanovah sprožili kampanjo evropske državljanske vzgoje; v zvezi s tem poudarja vlogo regij in lokalnih oblasti, vključno s širjenjem informacij ter izmenjavo izkušenj in projektnih zamisli;

| 8. | opaža, da Unija sicer zagotavlja univerzalne pravice vsakomur (bodisi svojemu državljanu bodisi državljanu tretje države ali posamezniku brez državljanstva), ki je pod njeno sodno oblastjo, vendar podeljuje posebne pravice „evropskim državljanom“, s katerimi ima posebno državljansko vez; |
| --- | --- |

8.

opaža, da Unija sicer zagotavlja univerzalne pravice vsakomur (bodisi svojemu državljanu bodisi državljanu tretje države ali posamezniku brez državljanstva), ki je pod njeno sodno oblastjo, vendar podeljuje posebne pravice „evropskim državljanom“, s katerimi ima posebno državljansko vez;

| 9. | opozarja, da morajo univerzalne temeljne pravice in pravice državljanov EU priznati in uresničevati ne samo institucije EU in njeni organi, vključno z Odborom regij, ampak tudi nacionalni organi ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo univerzalne temeljne pravice in pravice državljanov EU priznati in uresničevati ne samo institucije EU in njeni organi, vključno z Odborom regij, ampak tudi nacionalni organi ter regionalne in lokalne oblasti;

| 10. | opozarja na načelo iz preambule Listine o temeljnih pravicah, po katerem je treba razvijati skupne vrednote EU ob spoštovanju različnosti kultur in tradicij evropskih ljudstev ter nacionalnih identitet držav članic in organizacije njihovih javnih organov na državni, regionalni in lokalni ravni; izraža zadovoljstvo glede tega izrecnega sklicevanja na regionalno in lokalno avtonomijo ter neposredno demokracijo; |
| --- | --- |

10.

opozarja na načelo iz preambule Listine o temeljnih pravicah, po katerem je treba razvijati skupne vrednote EU ob spoštovanju različnosti kultur in tradicij evropskih ljudstev ter nacionalnih identitet držav članic in organizacije njihovih javnih organov na državni, regionalni in lokalni ravni; izraža zadovoljstvo glede tega izrecnega sklicevanja na regionalno in lokalno avtonomijo ter neposredno demokracijo;

| 11. | poudarja, da državljanstvo po Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti vključuje tako dolžnosti kot pravice; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da državljanstvo po Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti vključuje tako dolžnosti kot pravice;

| 12. | opozarja zlasti na dolžnost državljanov EU, da se ravnajo po veljavnih zakonih EU in države, v kateri bivajo, ter da spoštujejo kulture drugih ljudi; |
| --- | --- |

12.

opozarja zlasti na dolžnost državljanov EU, da se ravnajo po veljavnih zakonih EU in države, v kateri bivajo, ter da spoštujejo kulture drugih ljudi;

| 13. | ugotavlja, da so številne pravice, ki so določene v Listini, povezane s pooblastili, ki so v nekaterih državah članicah EU v veliki meri prenesene na lokalne in regionalne oblasti (na primer na področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, varstvo okolja, socialna in stanovanjska politika, policijski organi in promet) ali se nanašajo na vprašanja, ki so splošnega pomena za vse državne organe (dobra uprava, preglednost ter dostop do dokumentov; pravice otrok ter starejših in invalidnih oseb); |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so številne pravice, ki so določene v Listini, povezane s pooblastili, ki so v nekaterih državah članicah EU v veliki meri prenesene na lokalne in regionalne oblasti (na primer na področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, varstvo okolja, socialna in stanovanjska politika, policijski organi in promet) ali se nanašajo na vprašanja, ki so splošnega pomena za vse državne organe (dobra uprava, preglednost ter dostop do dokumentov; pravice otrok ter starejših in invalidnih oseb);

| 14. | zato poudarja, da je treba zavarovati temeljne pravice na različnih ravneh, ter izraža zadovoljstvo zaradi sklicevanja na to načelo v okviru priprave osnutka poročila Catania Evropskega parlamenta o stanju temeljnih pravic v Evropski uniji; |
| --- | --- |

14.

zato poudarja, da je treba zavarovati temeljne pravice na različnih ravneh, ter izraža zadovoljstvo zaradi sklicevanja na to načelo v okviru priprave osnutka poročila Catania Evropskega parlamenta o stanju temeljnih pravic v Evropski uniji;

| 15. | poudarja, da državljani prihajajo v stik z javno upravo ter se srečujejo z upravnimi strukturami in njihovimi storitvami predvsem na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da državljani prihajajo v stik z javno upravo ter se srečujejo z upravnimi strukturami in njihovimi storitvami predvsem na regionalni in lokalni ravni;

| 16. | opozarja, da so za spodbujanje človekovih in državljanskih pravic potrebne aktivne politike: pravica postane „aktivna“ le tedaj, ko ji to dopuščajo dejanske razmere; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da so za spodbujanje človekovih in državljanskih pravic potrebne aktivne politike: pravica postane „aktivna“ le tedaj, ko ji to dopuščajo dejanske razmere;

| 17. | ugotavlja, da mora Unija v zvezi s tem izvajati politike močnejše gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije; pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba uvršča „ozemeljsko kohezijo“ med cilje Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da mora Unija v zvezi s tem izvajati politike močnejše gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije; pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba uvršča „ozemeljsko kohezijo“ med cilje Evropske unije;

| 18. | pozdravlja sprejetje Protokola o storitvah splošnega pomena, priloženega k Lizbonski pogodbi, v katerem so poudarjeni pomen organiziranja gospodarskih storitev za državljane – in sicer storitev, ki so učinkovite, vsakomur dostopne in ustrezajo potrebam uporabnikov – ter ključna vloga in široka diskrecijska pravica nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju teh storitev; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sprejetje Protokola o storitvah splošnega pomena, priloženega k Lizbonski pogodbi, v katerem so poudarjeni pomen organiziranja gospodarskih storitev za državljane – in sicer storitev, ki so učinkovite, vsakomur dostopne in ustrezajo potrebam uporabnikov – ter ključna vloga in široka diskrecijska pravica nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju teh storitev;

| 19. | poudarja, da Unija v skladu z Listino o temeljnih pravicah spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost; pozdravlja to, da je v Lizbonski pogodbi skupaj s cilji Unije navedeno spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti – ob upoštevanju vzpostavljenih demokratičnih pravil, seveda; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da Unija v skladu z Listino o temeljnih pravicah spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost; pozdravlja to, da je v Lizbonski pogodbi skupaj s cilji Unije navedeno spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti – ob upoštevanju vzpostavljenih demokratičnih pravil, seveda;

| 20. | opozarja, da imajo nevladne organizacije, ki so naravni partnerji lokalnih in regionalnih oblasti, ključno vlogo pri polnem uresničevanju pravic; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da imajo nevladne organizacije, ki so naravni partnerji lokalnih in regionalnih oblasti, ključno vlogo pri polnem uresničevanju pravic;

| 21. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki poznajo državljane, njihove potrebe in stališča, najbolj neposreden in najbolj realističen vpogled v uresničevanje pravic, ki jih je določila Unija; zato poudarja potencialno vlogo Odbora regij kot opazovalca, ki spremlja dejanske pogoje za uresničevanje tovrstnih pravic, ter poziva Komisijo in Evropski parlament, da izkoristita to potencialno vlogo Odbora in pri sprejemanju zakonodaje upoštevata razmere na podlagi razlag regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki poznajo državljane, njihove potrebe in stališča, najbolj neposreden in najbolj realističen vpogled v uresničevanje pravic, ki jih je določila Unija; zato poudarja potencialno vlogo Odbora regij kot opazovalca, ki spremlja dejanske pogoje za uresničevanje tovrstnih pravic, ter poziva Komisijo in Evropski parlament, da izkoristita to potencialno vlogo Odbora in pri sprejemanju zakonodaje upoštevata razmere na podlagi razlag regionalnih in lokalnih oblasti;

| 22. | poziva Komisijo, da redno vabi predsednika Odbora regij k sodelovanju pri delu skupine komisarjev za temeljne pravice, boj proti diskriminaciji in enake možnosti, ki določa politične smernice in nadzira skladnost pobud na tem področju; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, da redno vabi predsednika Odbora regij k sodelovanju pri delu skupine komisarjev za temeljne pravice, boj proti diskriminaciji in enake možnosti, ki določa politične smernice in nadzira skladnost pobud na tem področju;

| 23. | je seznanjen s sprejetjem Odločbe 2007/252/ES, ki za obdobje 2007–2013 uvaja poseben program za temeljne pravice in državljanstvo, ter poziva Komisijo, da ga vključi v oceno programa za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

23.

je seznanjen s sprejetjem Odločbe 2007/252/ES, ki za obdobje 2007–2013 uvaja poseben program za temeljne pravice in državljanstvo, ter poziva Komisijo, da ga vključi v oceno programa za obdobje 2014–2020.

Univerzalne osebne pravice

| 24. | znova poudarja, da je načelo spoštovanja temeljnih osebnih pravic ključnega pomena za vse ukrepe EU, saj tovrstne pravice izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ter iz drugih konvencij, ki so bile sprejete na mednarodni ravni (zlasti v Združenih narodih) in so jih ratificirale države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

24.

znova poudarja, da je načelo spoštovanja temeljnih osebnih pravic ključnega pomena za vse ukrepe EU, saj tovrstne pravice izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ter iz drugih konvencij, ki so bile sprejete na mednarodni ravni (zlasti v Združenih narodih) in so jih ratificirale države članice Evropske unije;

| 25. | ugotavlja, da je evropski model varstva temeljnih pravic, kakor je opredeljen v Listini, med najbolj naprednimi, saj ne vsebuje le državljanskih in političnih pravic, temveč tudi gospodarske, socialne in kulturne pravice, ter temelji na lastni ureditvi in lastnem sistemu vrednot, ki na področju univerzalnih pravic spoštuje raznolikost in dialog med različnimi kulturami, verami in prepričanji v okviru pravil, ki so jih sprejeli demokratični evropski sistemi; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je evropski model varstva temeljnih pravic, kakor je opredeljen v Listini, med najbolj naprednimi, saj ne vsebuje le državljanskih in političnih pravic, temveč tudi gospodarske, socialne in kulturne pravice, ter temelji na lastni ureditvi in lastnem sistemu vrednot, ki na področju univerzalnih pravic spoštuje raznolikost in dialog med različnimi kulturami, verami in prepričanji v okviru pravil, ki so jih sprejeli demokratični evropski sistemi;

| 26. | opozarja na morebitna nasprotja, ki bi lahko nastala med spoštovanjem posameznikove pravice do zasebnosti in zagotavljanjem drugih temeljnih pravic, kot je varnost, ter poziva, da se to vprašanje temeljiteje obravnava, pri tem pa upoštevajo izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter njihova ključna vloga pri varovanju podatkov o državljanih, s katerimi razpolagajo; |
| --- | --- |

26.

opozarja na morebitna nasprotja, ki bi lahko nastala med spoštovanjem posameznikove pravice do zasebnosti in zagotavljanjem drugih temeljnih pravic, kot je varnost, ter poziva, da se to vprašanje temeljiteje obravnava, pri tem pa upoštevajo izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter njihova ključna vloga pri varovanju podatkov o državljanih, s katerimi razpolagajo;

| 27. | poudarja, da mora Unija spodbujati tudi demokracijo in človekove pravice v tretjih državah, ter v zvezi s tem opozarja na mnenje o strateškem dokumentu 2007–2010 o evropskem instrumentu za demokratizacijo in človekove pravice (EIDHR) – poročevalka je bila Heini Utunen; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da mora Unija spodbujati tudi demokracijo in človekove pravice v tretjih državah, ter v zvezi s tem opozarja na mnenje o strateškem dokumentu 2007–2010 o evropskem instrumentu za demokratizacijo in človekove pravice (EIDHR) – poročevalka je bila Heini Utunen;

| 28. | znova poudarja potrebo po spoštovanju temeljnih pravic in pravne države v okviru politik za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ter hkrati opozarja, da mora zato Unija državljanom zagotoviti visoko raven varnosti; |
| --- | --- |

28.

znova poudarja potrebo po spoštovanju temeljnih pravic in pravne države v okviru politik za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ter hkrati opozarja, da mora zato Unija državljanom zagotoviti visoko raven varnosti;

| 29. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba odpravlja strukturo stebrov v Uniji in da zato za ukrepe na področju območja svobode, varnosti in pravice veljajo splošna pravila politik EU, zlasti glede sodne presoje Evropskega sodišča; |
| --- | --- |

29.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba odpravlja strukturo stebrov v Uniji in da zato za ukrepe na področju območja svobode, varnosti in pravice veljajo splošna pravila politik EU, zlasti glede sodne presoje Evropskega sodišča;

| 30. | pozdravlja nove ukrepe, določene v Lizbonski pogodbi, ki krepijo vlogo Evropskega parlamenta pri oblikovanju, uresničevanju in ocenjevanju politik na področju območja svobode, varnosti in pravice ter priznavajo vlogo, ki jo imajo nacionalni parlamenti pri mehanizmih za ocenjevanje rezultatov, doseženih na tem področju; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja nove ukrepe, določene v Lizbonski pogodbi, ki krepijo vlogo Evropskega parlamenta pri oblikovanju, uresničevanju in ocenjevanju politik na področju območja svobode, varnosti in pravice ter priznavajo vlogo, ki jo imajo nacionalni parlamenti pri mehanizmih za ocenjevanje rezultatov, doseženih na tem področju;

| 31. | namerava graditi na obstoječem plodnem sodelovanju med institucijami na področju temeljnih pravic, ki je bilo potrjeno septembra 2008 na seminarju v italijanski pokrajini Reggio Emilia, in bo temeljito preučil predlog Komisije za skupno organizacijo vsakoletnega dogodka, posvečenega pristopu k temeljnim pravicam, ki v ospredje postavlja državljane, in primerjalni analizi na različnih ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

31.

namerava graditi na obstoječem plodnem sodelovanju med institucijami na področju temeljnih pravic, ki je bilo potrjeno septembra 2008 na seminarju v italijanski pokrajini Reggio Emilia, in bo temeljito preučil predlog Komisije za skupno organizacijo vsakoletnega dogodka, posvečenega pristopu k temeljnim pravicam, ki v ospredje postavlja državljane, in primerjalni analizi na različnih ravneh upravljanja;

| 32. | pozdravlja ustanovitev Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je že začela s svojim delom; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja ustanovitev Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je že začela s svojim delom;

| 33. | potrjuje, da želijo Odbor regij ter lokalne in regionalne oblasti aktivno sodelovati pri delu Agencije za temeljne pravice in njenem večletnem načrtovanju, ter izraža zadovoljstvo z oblikami sodelovanja, ki že potekajo; |
| --- | --- |

33.

potrjuje, da želijo Odbor regij ter lokalne in regionalne oblasti aktivno sodelovati pri delu Agencije za temeljne pravice in njenem večletnem načrtovanju, ter izraža zadovoljstvo z oblikami sodelovanja, ki že potekajo;

| 34. | znova poudarja prošnjo, da predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti sodeluje v upravnem odboru Agencije; |
| --- | --- |

34.

znova poudarja prošnjo, da predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti sodeluje v upravnem odboru Agencije;

| 35. | želi sodelovati z Agencijo tako, da bi zbiral in razširjal primere dobre prakse in zlasti pomembne izkušnje na področju varovanja in spodbujanja temeljnih pravic na lokalni in regionalni ravni, ali posredoval ustrezne podatke, pridobljene na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

35.

želi sodelovati z Agencijo tako, da bi zbiral in razširjal primere dobre prakse in zlasti pomembne izkušnje na področju varovanja in spodbujanja temeljnih pravic na lokalni in regionalni ravni, ali posredoval ustrezne podatke, pridobljene na lokalni in regionalni ravni;

| 36. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti edinstven položaj za aktivno spodbujanje pravic otrok in za pomoč pri nadzorovanju pogojev za uresničevanje teh pravic; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti edinstven položaj za aktivno spodbujanje pravic otrok in za pomoč pri nadzorovanju pogojev za uresničevanje teh pravic;

| 37. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju temeljnih pravic žensk in pri načelu zagotavljanja enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju temeljnih pravic žensk in pri načelu zagotavljanja enakih možnosti za vse;

| 38. | poudarja, zlasti v zvezi s priseljenkami, da vključevanje pomeni skupno uživanje in spoštovanje posameznikovih temeljnih pravic in dolžnosti, ki so del evropskega pravnega reda, ter ponovno poudarja pomen politik sprejemanja priseljencev, ki temeljijo na priznavanju kulturne raznolikosti, ki jo državljani svobodno izberejo (CdR 396/2006); |
| --- | --- |

38.

poudarja, zlasti v zvezi s priseljenkami, da vključevanje pomeni skupno uživanje in spoštovanje posameznikovih temeljnih pravic in dolžnosti, ki so del evropskega pravnega reda, ter ponovno poudarja pomen politik sprejemanja priseljencev, ki temeljijo na priznavanju kulturne raznolikosti, ki jo državljani svobodno izberejo (CdR 396/2006);

| 39. | poudarja, da imajo mediji pomembno vlogo pri objavljanju kršitev človekovih in državljanskih pravic, vendar bi morali javnost seznanjati tudi z dobro prakso in zlasti s pomembnimi izkušnjami pri zagotavljanju človekovih in državljanskih pravic. |
| --- | --- |

39.

poudarja, da imajo mediji pomembno vlogo pri objavljanju kršitev človekovih in državljanskih pravic, vendar bi morali javnost seznanjati tudi z dobro prakso in zlasti s pomembnimi izkušnjami pri zagotavljanju človekovih in državljanskih pravic.

Pravice iz državljanstva EU

| 40. | poudarja, da je državljanstvo, kot ga je določilo Evropsko sodišče, temeljni status posameznika, političnega akterja v postopku evropskega vključevanja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je državljanstvo, kot ga je določilo Evropsko sodišče, temeljni status posameznika, političnega akterja v postopku evropskega vključevanja;

| 41. | zato izraža zadovoljstvo, da, zahvaljujoč Lizbonski pogodbi, nova pogodba o Evropski uniji opredeljuje splošne določbe o državljanstvu EU, zlasti v naslovu z določbami o demokratičnih načelih, ki potrjujejo načelo, po katerem se odločitve sprejemajo čim bolj pregledno in čim bližje državljanom (neposredna demokracija); |
| --- | --- |

41.

zato izraža zadovoljstvo, da, zahvaljujoč Lizbonski pogodbi, nova pogodba o Evropski uniji opredeljuje splošne določbe o državljanstvu EU, zlasti v naslovu z določbami o demokratičnih načelih, ki potrjujejo načelo, po katerem se odločitve sprejemajo čim bolj pregledno in čim bližje državljanom (neposredna demokracija);

| 42. | vendar obžaluje dejstvo, da ni izrecnega sklicevanja na ključno vlogo, ki jo imajo v zvezi s tem lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

42.

vendar obžaluje dejstvo, da ni izrecnega sklicevanja na ključno vlogo, ki jo imajo v zvezi s tem lokalne in regionalne oblasti;

| 43. | poudarja, da ima pravica do prostega gibanja in prebivanja ključni pomen med pravicami, ki jih zagotavlja evropsko državljanstvo, saj je dejavnik, ki povečuje medsebojno spoznavanje med skupnostmi EU; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da ima pravica do prostega gibanja in prebivanja ključni pomen med pravicami, ki jih zagotavlja evropsko državljanstvo, saj je dejavnik, ki povečuje medsebojno spoznavanje med skupnostmi EU;

| 44. | opaža napredek pri uresničevanju te pravice, zahvaljujoč sprejetju in začetku veljavnosti Direktive 2004/38 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

44.

opaža napredek pri uresničevanju te pravice, zahvaljujoč sprejetju in začetku veljavnosti Direktive 2004/38 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;

| 45. | poziva države članice, da sodelujejo pri zagotavljanju varnosti državljanov in pri boju proti kriminalu; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, da sodelujejo pri zagotavljanju varnosti državljanov in pri boju proti kriminalu;

| 46. | poudarja – med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih z uporabo Direktive 2004/38, – temeljne obveznosti, ki so jih prevzele lokalne in regionalne oblasti v zvezi z reševanjem težav, ki se nanašajo na gibanje in zlasti prebivanje evropskih državljanov; to se ne nanaša le na vodenje upravnih postopkov, povezanih s prebivališčem, temveč tudi in zlasti na politike sprejemanja; |
| --- | --- |

46.

poudarja – med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih z uporabo Direktive 2004/38, – temeljne obveznosti, ki so jih prevzele lokalne in regionalne oblasti v zvezi z reševanjem težav, ki se nanašajo na gibanje in zlasti prebivanje evropskih državljanov; to se ne nanaša le na vodenje upravnih postopkov, povezanih s prebivališčem, temveč tudi in zlasti na politike sprejemanja;

| 47. | zato obžaluje dejstvo, da se Peto poročilo Komisije o državljanstvu Unije ne navezuje na posebne odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s sprejemanjem; |
| --- | --- |

47.

zato obžaluje dejstvo, da se Peto poročilo Komisije o državljanstvu Unije ne navezuje na posebne odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s sprejemanjem;

| 48. | opozarja, da imajo državljani EU, razen delavcev ali samozaposlenih oseb, v skladu z Direktivo 2004/38 pravico bivati v državi, v kateri nimajo državljanstva, pod pogojem, da ne predstavljajo problema ali bremena za sistem socialne pomoči države članice gostiteljice, v primeru več kot trimesečnega bivanja pa pod pogojem, da imajo zadostna sredstva za preživljanje sebe in svoje družine ter celovito kritje splošnega zdravstvenega zavarovanja v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da imajo državljani EU, razen delavcev ali samozaposlenih oseb, v skladu z Direktivo 2004/38 pravico bivati v državi, v kateri nimajo državljanstva, pod pogojem, da ne predstavljajo problema ali bremena za sistem socialne pomoči države članice gostiteljice, v primeru več kot trimesečnega bivanja pa pod pogojem, da imajo zadostna sredstva za preživljanje sebe in svoje družine ter celovito kritje splošnega zdravstvenega zavarovanja v državi članici gostiteljici;

| 49. | opozarja na razlago teh pogojev, ki jo je dalo Evropsko sodišče, in poudarja vpliv te razlage na obveznosti lokalnih in regionalnih oblasti ter morebitno finančno breme; |
| --- | --- |

49.

opozarja na razlago teh pogojev, ki jo je dalo Evropsko sodišče, in poudarja vpliv te razlage na obveznosti lokalnih in regionalnih oblasti ter morebitno finančno breme;

| 50. | poudarja, da je boj proti zlorabi pravic, dodeljenih z direktivo, pravica in dolžnost državnih oblasti in da se morajo bojevati proti goljufiji, kot so na primer navidezni zakoni ali partnerske skupnosti ali kršitve zakona; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je boj proti zlorabi pravic, dodeljenih z direktivo, pravica in dolžnost državnih oblasti in da se morajo bojevati proti goljufiji, kot so na primer navidezni zakoni ali partnerske skupnosti ali kršitve zakona;

| 51. | pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje poznavanja novih pravil iz Direktive 2004/38, vključno z objavo Vodnika po Direktivi 2004/38/ES, ter poziva Komisijo, da izkoristi poseben položaj lokalnih in regionalnih oblasti, ki jim omogoča, da delujejo kot medij za širjenje tovrstnih informacij; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje poznavanja novih pravil iz Direktive 2004/38, vključno z objavo Vodnika po Direktivi 2004/38/ES, ter poziva Komisijo, da izkoristi poseben položaj lokalnih in regionalnih oblasti, ki jim omogoča, da delujejo kot medij za širjenje tovrstnih informacij;

| 52. | poudarja, da uresničevanje pravic iz državljanstva vključuje obveznost izpolnjevanja nekaterih „nalog“ v zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da uresničevanje pravic iz državljanstva vključuje obveznost izpolnjevanja nekaterih „nalog“ v zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi;

| 53. | poudarja pomen pravice evropskih državljanov, da volijo in kandidirajo na lokalnih in evropskih parlamentarnih volitvah v državi članici, v kateri bivajo; |
| --- | --- |

53.

poudarja pomen pravice evropskih državljanov, da volijo in kandidirajo na lokalnih in evropskih parlamentarnih volitvah v državi članici, v kateri bivajo;

| 54. | v zvezi s tem poudarja, da lokalne politične institucije odražajo „evropsko“ volilno telo in da so zato prvi pravi evropski vladni organi; |
| --- | --- |

54.

v zvezi s tem poudarja, da lokalne politične institucije odražajo „evropsko“ volilno telo in da so zato prvi pravi evropski vladni organi;

| 55. | izraža zadovoljstvo nad povečanjem volilne udeležbe državljanov na evropskih parlamentarnih volitvah zunaj svoje matične države, vendar je zaskrbljen zaradi postopnega vsesplošnega upada volilne udeležbe na evropskih volitvah; |
| --- | --- |

55.

izraža zadovoljstvo nad povečanjem volilne udeležbe državljanov na evropskih parlamentarnih volitvah zunaj svoje matične države, vendar je zaskrbljen zaradi postopnega vsesplošnega upada volilne udeležbe na evropskih volitvah;

| 56. | ponavlja svoj poziv k okrepitvi informativnih in izobraževalnih dejavnosti v zvezi z evropskimi volitvami, v tem procesu pa je treba izkoristiti prednosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

56.

ponavlja svoj poziv k okrepitvi informativnih in izobraževalnih dejavnosti v zvezi z evropskimi volitvami, v tem procesu pa je treba izkoristiti prednosti lokalnih in regionalnih oblasti;

| 57. | potrjuje svoje zanimanje za razvoj evropskih političnih strank (CdR 280/2004) in poudarja ključno vlogo, ki bi jo morali imeti lokalno in regionalno izvoljeni predstavniki v zvezi z delovanjem teh strank in z oblikovanjem povezanih strategij za, med drugim, vzpostavljanje povezave med različnimi vladnimi ravnmi (evropske, nacionalne, regionalne in lokalne); |
| --- | --- |

57.

potrjuje svoje zanimanje za razvoj evropskih političnih strank (CdR 280/2004) in poudarja ključno vlogo, ki bi jo morali imeti lokalno in regionalno izvoljeni predstavniki v zvezi z delovanjem teh strank in z oblikovanjem povezanih strategij za, med drugim, vzpostavljanje povezave med različnimi vladnimi ravnmi (evropske, nacionalne, regionalne in lokalne);

| 58. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba državljanom EU, katerih število mora znašati vsaj en milijon in ki morajo biti državljani znatnega števila držav članic, omogoča, da prevzamejo pobudo in Komisijo pozovejo k predložitvi zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

58.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba državljanom EU, katerih število mora znašati vsaj en milijon in ki morajo biti državljani znatnega števila držav članic, omogoča, da prevzamejo pobudo in Komisijo pozovejo k predložitvi zakonodajnih predlogov;

| 59. | poudarja temeljno vlogo evropskega varuha človekovih pravic (med drugim glede na izkušnje) v zvezi s primeri odprave nepravilnosti v delovanju institucij in organov EU; |
| --- | --- |

59.

poudarja temeljno vlogo evropskega varuha človekovih pravic (med drugim glede na izkušnje) v zvezi s primeri odprave nepravilnosti v delovanju institucij in organov EU;

| 60. | z zadovoljstvom ugotavlja, da sedaj lahko državljani prek elektronske pošte vložijo peticije Evropskemu parlamentu in pritožbe varuhu človekovih pravic; |
| --- | --- |

60.

z zadovoljstvom ugotavlja, da sedaj lahko državljani prek elektronske pošte vložijo peticije Evropskemu parlamentu in pritožbe varuhu človekovih pravic;

| 61. | opozarja, da so državljani EU na ozemlju tretje države, v kateri ni zastopana njihova država članica, upravičeni do varstva diplomatskih ali konzularnih oblasti katerekoli države članice pod enakimi pogoji kot državljani te države članice, ter poudarja načelno pomembnost te določbe, saj je njen namen priznavanje zunanje razsežnosti državljanstva EU; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da so državljani EU na ozemlju tretje države, v kateri ni zastopana njihova država članica, upravičeni do varstva diplomatskih ali konzularnih oblasti katerekoli države članice pod enakimi pogoji kot državljani te države članice, ter poudarja načelno pomembnost te določbe, saj je njen namen priznavanje zunanje razsežnosti državljanstva EU;

| 62. | soglaša s Komisijo glede neustreznosti pravnega reda Skupnosti na področju diplomatskega in konzularnega varstva, pozdravlja akcijski načrt za obdobje 2007–2009, ki ga je Komisija pripravila s ciljem dopolniti pravni red Skupnosti, ter poziva Svet in države članice, da v zvezi s tem sprejmejo potrebne ukrepe – tudi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

62.

soglaša s Komisijo glede neustreznosti pravnega reda Skupnosti na področju diplomatskega in konzularnega varstva, pozdravlja akcijski načrt za obdobje 2007–2009, ki ga je Komisija pripravila s ciljem dopolniti pravni red Skupnosti, ter poziva Svet in države članice, da v zvezi s tem sprejmejo potrebne ukrepe – tudi na mednarodni ravni;

| 63. | v zvezi s tem poudarja pristojnosti in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti na področjih, kot so turizem, zdravstvena politika, pogrebi in upepelitev; zato poziva institucije EU k posvetovanju z Odborom regij pri oblikovanju in sprejemanju odločitev na tem področju; |
| --- | --- |

63.

v zvezi s tem poudarja pristojnosti in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti na področjih, kot so turizem, zdravstvena politika, pogrebi in upepelitev; zato poziva institucije EU k posvetovanju z Odborom regij pri oblikovanju in sprejemanju odločitev na tem področju;

| 64. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba priznava mednarodno pravno osebnost Unije, in izraža upanje, da lahko Unija varuje državljane tudi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

64.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Lizbonska pogodba priznava mednarodno pravno osebnost Unije, in izraža upanje, da lahko Unija varuje državljane tudi na mednarodni ravni;

| 65. | opozarja na podatke iz Petega poročila Komisije o državljanstvu Unije (1. maj 2004 – 30. junij 2007), po katerih bi želeli biti državljani EU bolje obveščeni o svojih pravicah, vendar jih manj kot tretjina meni, da so dobro obveščeni o pravicah iz državljanstva EU; |
| --- | --- |

65.

opozarja na podatke iz Petega poročila Komisije o državljanstvu Unije (1. maj 2004 – 30. junij 2007), po katerih bi želeli biti državljani EU bolje obveščeni o svojih pravicah, vendar jih manj kot tretjina meni, da so dobro obveščeni o pravicah iz državljanstva EU;

| 66. | opozarja, da morajo vse ravni upravljanja z ozaveščanjem državljanov o njihovih pravicah prispevati k oblikovanju „kulture temeljnih pravic“, zato poudarja potrebo po skupni kampanji za krepitev državljanskih pravic; ta krepitev bi bila sestavni del politike Evropske komisije za informiranje in komuniciranje; |
| --- | --- |

66.

opozarja, da morajo vse ravni upravljanja z ozaveščanjem državljanov o njihovih pravicah prispevati k oblikovanju „kulture temeljnih pravic“, zato poudarja potrebo po skupni kampanji za krepitev državljanskih pravic; ta krepitev bi bila sestavni del politike Evropske komisije za informiranje in komuniciranje;

| 67. | meni, da je za to treba zagotoviti posebna sredstva ter načrtovati ukrepe ob učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

67.

meni, da je za to treba zagotoviti posebna sredstva ter načrtovati ukrepe ob učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/81

---

Mnenje Odbora regij – Program za varnejši internet (2009–2013)

(2008/C 325/14)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je treba ukrepe, ki so se doslej izvajali, prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz pojava novih tehnologij in storitev, s katerimi nastajajo nova tveganja in se povečujejo sedanja; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba ukrepe, ki so se doslej izvajali, prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz pojava novih tehnologij in storitev, s katerimi nastajajo nova tveganja in se povečujejo sedanja;

| — | priporoča, da se na podlagi primerjav zakonskih predpisov in ugotovitev o tem, kaj imajo skupnega, doseže soglasje vsaj o osnutku konsenza o nezakoniti vsebini. Dejavnosti bi morale dodatno podpreti sestavljanje evropske črne liste nezakonitih vsebin ter spodbujanje ponudnikov interneta, da to listo uporabljajo; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se na podlagi primerjav zakonskih predpisov in ugotovitev o tem, kaj imajo skupnega, doseže soglasje vsaj o osnutku konsenza o nezakoniti vsebini. Dejavnosti bi morale dodatno podpreti sestavljanje evropske črne liste nezakonitih vsebin ter spodbujanje ponudnikov interneta, da to listo uporabljajo;

| — | priporoča dejavnosti, katerih cilj bi bil povečati ozaveščenost končnih uporabnikov in s katerimi bi izrecno vključili lokalne in regionalne oblasti, ki so najbližje ciljnim skupinam in imajo največ možnosti za razširjanje informacij ter izvajajo konkretne programe in projekte; |
| --- | --- |

—

priporoča dejavnosti, katerih cilj bi bil povečati ozaveščenost končnih uporabnikov in s katerimi bi izrecno vključili lokalne in regionalne oblasti, ki so najbližje ciljnim skupinam in imajo največ možnosti za razširjanje informacij ter izvajajo konkretne programe in projekte;

| — | priporoča, da središča za povečanje ozaveščenosti pri delu z otroki, starši in učitelji upoštevajo opredeljene strategije ter zagotovijo ustrezno kakovost svojih ukrepov. Program mora podpreti aktivnejše vključevanje medijev v kampanje za povečanje ozaveščenosti; |
| --- | --- |

—

priporoča, da središča za povečanje ozaveščenosti pri delu z otroki, starši in učitelji upoštevajo opredeljene strategije ter zagotovijo ustrezno kakovost svojih ukrepov. Program mora podpreti aktivnejše vključevanje medijev v kampanje za povečanje ozaveščenosti;

| — | meni, da sta zlasti pomembna najtesnejše možno sodelovanje med odprtimi telefonskimi številkami, organi odkrivanja in pregona in ponudniki interneta ter vključevanje drugih akterjev, na primer ustreznih socialnih in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

—

meni, da sta zlasti pomembna najtesnejše možno sodelovanje med odprtimi telefonskimi številkami, organi odkrivanja in pregona in ponudniki interneta ter vključevanje drugih akterjev, na primer ustreznih socialnih in nevladnih organizacij;

| — | priporoča dejavnosti, ki bi vključevale pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli tudi varna spletna okolja. Dejavnosti se ne bi smele nanašati izključno na varovanje otrok, temveč bi poleg tega morale omogočati, da se lahko aktivno privajajo (izobraževanje) na varno uporabo interneta (razvijanje samostojnosti). |
| --- | --- |

—

priporoča dejavnosti, ki bi vključevale pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli tudi varna spletna okolja. Dejavnosti se ne bi smele nanašati izključno na varovanje otrok, temveč bi poleg tega morale omogočati, da se lahko aktivno privajajo (izobraževanje) na varno uporabo interneta (razvijanje samostojnosti).

| Poročevalec | : | Ján ORAVEC (SK/EPP), župan mesta Štúrovo |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Ján ORAVEC (SK/EPP), župan mesta Štúrovo

Referenčni dokument

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

COM(2008) 106 konč. – 2008/0047 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Splošne ugotovitve o programu

ODBOR REGIJ

| 1. | soglaša s stališčem, da so se v obdobju od začetka Akcijskega načrta za varnejši internet zelo spremenile tehnologije in povezane uporabe. Otroci so vse aktivnejši uporabniki spletnih tehnologij. Varovanje otrok pred škodljivo vsebino na spletu, obvladovanje distribucije nezakonite vsebine in izobraževanje za zavestno in kritično uporabo interneta so velik izziv, s katerim se morajo aktivno spopasti politiki in zakonodajalci, podjetja in končni uporabniki, zlasti pa starši, skrbniki in učitelji; |
| --- | --- |

1.

soglaša s stališčem, da so se v obdobju od začetka Akcijskega načrta za varnejši internet zelo spremenile tehnologije in povezane uporabe. Otroci so vse aktivnejši uporabniki spletnih tehnologij. Varovanje otrok pred škodljivo vsebino na spletu, obvladovanje distribucije nezakonite vsebine in izobraževanje za zavestno in kritično uporabo interneta so velik izziv, s katerim se morajo aktivno spopasti politiki in zakonodajalci, podjetja in končni uporabniki, zlasti pa starši, skrbniki in učitelji;

| 2. | se strinja, da so med največjimi tveganji za otroke, povezanimi s spletnimi tehnologijami, primeri, ko so otroci neposredno prizadeti, in sicer kot žrtve spolne zlorabe, ki je dokumentirana na fotografijah, filmih ali avdio datotekah in razširjana na spletu, ko z njimi vzpostavijo stik osebe, ki se želijo spoprijateljiti z namenom spolne zlorabe („navezovanje stikov“), in ko so otroci žrtve ustrahovanja v spletnem okolju („kibernetsko ustrahovanje“); |
| --- | --- |

2.

se strinja, da so med največjimi tveganji za otroke, povezanimi s spletnimi tehnologijami, primeri, ko so otroci neposredno prizadeti, in sicer kot žrtve spolne zlorabe, ki je dokumentirana na fotografijah, filmih ali avdio datotekah in razširjana na spletu, ko z njimi vzpostavijo stik osebe, ki se želijo spoprijateljiti z namenom spolne zlorabe („navezovanje stikov“), in ko so otroci žrtve ustrahovanja v spletnem okolju („kibernetsko ustrahovanje“);

| 3. | je seznanjen z ugotovitvami končne ocene Akcijskega načrta za varnejši internet; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z ugotovitvami končne ocene Akcijskega načrta za varnejši internet;

| 4. | pozdravlja programe EU za varnejši internet, ki so edine vseevropske pobude za varovanje otrok v spletnem (online) okolju; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja programe EU za varnejši internet, ki so edine vseevropske pobude za varovanje otrok v spletnem (online) okolju;

| 5. | se strinja, da so bili izvedeni ukrepi uspešni, vendar meni, da jih je treba prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz pojava novih tehnologij in storitev, s katerimi nastajajo nova tveganja in se povečujejo sedanja; |
| --- | --- |

5.

se strinja, da so bili izvedeni ukrepi uspešni, vendar meni, da jih je treba prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz pojava novih tehnologij in storitev, s katerimi nastajajo nova tveganja in se povečujejo sedanja;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da novi program lajša sodelovanje ter zbiranje izkušenj in dobrih praks glede varnosti otrok na internetu na vseh ravneh, s tem pa se povečuje evropska dodana vrednost; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da novi program lajša sodelovanje ter zbiranje izkušenj in dobrih praks glede varnosti otrok na internetu na vseh ravneh, s tem pa se povečuje evropska dodana vrednost;

| 7. | se zaveda težavnosti doseganja konsenza glede opredelitve izrazov „nezakonita vsebina“ in „škodljiva vsebina“, ki ju v različnih državah in kulturah različno razlagajo; |
| --- | --- |

7.

se zaveda težavnosti doseganja konsenza glede opredelitve izrazov „nezakonita vsebina“ in „škodljiva vsebina“, ki ju v različnih državah in kulturah različno razlagajo;

| 8. | priporoča, da se na podlagi primerjav zakonskih predpisov in ugotovitev o tem, kaj imajo skupnega, doseže vsaj okvirno soglasje o nezakoniti vsebini; |
| --- | --- |

8.

priporoča, da se na podlagi primerjav zakonskih predpisov in ugotovitev o tem, kaj imajo skupnega, doseže vsaj okvirno soglasje o nezakoniti vsebini;

| 9. | meni, da bodo predlagani ukrepi pripomogli k varovanju otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, ter da se bodo odzvali na nove spremembe in zajezili distribucijo nezakonitih spletnih vsebin, zlasti spletno distribucijo vsebin, povezanih s spolno zlorabo otrok, navezovanjem stikov in ustrahovanjem; |
| --- | --- |

9.

meni, da bodo predlagani ukrepi pripomogli k varovanju otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, ter da se bodo odzvali na nove spremembe in zajezili distribucijo nezakonitih spletnih vsebin, zlasti spletno distribucijo vsebin, povezanih s spolno zlorabo otrok, navezovanjem stikov in ustrahovanjem;

| 10. | upa, da bodo nadaljnje dejavnosti usmerjene k pospeševanju in spodbujanju razvoja in uporabi tehničnih rešitev za obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu ter k spodbujanju sodelovanja in izmenjavi dobrih praks med različnimi zainteresiranimi stranmi na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

10.

upa, da bodo nadaljnje dejavnosti usmerjene k pospeševanju in spodbujanju razvoja in uporabi tehničnih rešitev za obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu ter k spodbujanju sodelovanja in izmenjavi dobrih praks med različnimi zainteresiranimi stranmi na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni;

| 11. | predlaga vsakoletno organizacijo usmerjevalne konference, na kateri bi sodelovale nacionalne, evropske in mednarodne zainteresirane strani ter razpravljale o sedanjih izzivih in vprašanjih, izmenjevale dobre prakse in krepile sodelovanje; |
| --- | --- |

11.

predlaga vsakoletno organizacijo usmerjevalne konference, na kateri bi sodelovale nacionalne, evropske in mednarodne zainteresirane strani ter razpravljale o sedanjih izzivih in vprašanjih, izmenjevale dobre prakse in krepile sodelovanje;

| 12. | z razočaranjem ugotavlja, da dejavnosti, usmerjene v povečanje ozaveščenosti javnosti – zlasti otrok, staršev, skrbnikov in učiteljev, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo spletnih tehnologij, in načinov, kako na spletu ostati varen, – izrecno ne vključujejo lokalnih in regionalnih oblasti, ki so najbližje ciljnim skupinam in imajo največ možnosti za razširjanje pomembnih informacij ter izvajajo konkretne programe in projekte; |
| --- | --- |

12.

z razočaranjem ugotavlja, da dejavnosti, usmerjene v povečanje ozaveščenosti javnosti – zlasti otrok, staršev, skrbnikov in učiteljev, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo spletnih tehnologij, in načinov, kako na spletu ostati varen, – izrecno ne vključujejo lokalnih in regionalnih oblasti, ki so najbližje ciljnim skupinam in imajo največ možnosti za razširjanje pomembnih informacij ter izvajajo konkretne programe in projekte;

| 13. | podpira vzpostavitev in posodabljanje baze znanja za uporabo pri obravnavanju sedanjih in pojavljajočih se tveganj ter posledic uporabe interneta; |
| --- | --- |

13.

podpira vzpostavitev in posodabljanje baze znanja za uporabo pri obravnavanju sedanjih in pojavljajočih se tveganj ter posledic uporabe interneta;

| 14. | priporoča, da se tako znotraj kot zunaj EU uskladijo preiskovalne dejavnosti na zadevnih področjih ter da se razvije znanje o (nastajajočih) načinih, kako otroci uporabljajo spletne tehnologije, s tem povezanih tveganjih ter možnih škodljivih učinkih uporabe spletnih tehnologij za otroke, vključno s tehničnimi, psihološkimi in socialnimi vprašanji ter pozitivnimi primeri izobraževanja otrok za razvoj kritičnega odnosa do medijev; |
| --- | --- |

14.

priporoča, da se tako znotraj kot zunaj EU uskladijo preiskovalne dejavnosti na zadevnih področjih ter da se razvije znanje o (nastajajočih) načinih, kako otroci uporabljajo spletne tehnologije, s tem povezanih tveganjih ter možnih škodljivih učinkih uporabe spletnih tehnologij za otroke, vključno s tehničnimi, psihološkimi in socialnimi vprašanji ter pozitivnimi primeri izobraževanja otrok za razvoj kritičnega odnosa do medijev;

| 15. | v celoti podpira navezovanje na program Varnejši internet plus, ki bi ga bilo treba izboljšati; |
| --- | --- |

15.

v celoti podpira navezovanje na program Varnejši internet plus, ki bi ga bilo treba izboljšati;

| 16. | poziva institucije Skupnosti in vlade držav članic, da v okviru svojih pristojnosti obravnavi te problematike namenijo potrebno pozornost; |
| --- | --- |

16.

poziva institucije Skupnosti in vlade držav članic, da v okviru svojih pristojnosti obravnavi te problematike namenijo potrebno pozornost;

| 17. | upa, da bo izvedba ukrepov korenito pripomogla k zmanjšanju nevarnosti za otroke, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

17.

upa, da bo izvedba ukrepov korenito pripomogla k zmanjšanju nevarnosti za otroke, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBO

Predlog spremembe 1

Priloga I – glavno področje delovanja 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Zagotavljanje kontaktnih točk javnosti, kjer se lahko prijavita nezakonita vsebina in škodljivo vedenje na spletu. Dejavnosti zagotovijo, da so te kontaktne točke učinkovite in prepoznavne za javnost, tesno povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni in da na evropski ravni sodelujejo z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Zagotavljanje kontaktnih točk javnosti, kjer se lahko prijavita nezakonita vsebina in škodljivo vedenje na spletu. Dejavnosti zagotovijo, da so te kontaktne točke učinkovite in prepoznavne za javnost, tesno povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni in da na evropski ravni sodelujejo z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks.

| 1. | Zagotavljanje kontaktnih točk javnosti, kjer se lahko prijavita nezakonita vsebina in škodljivo vedenje na spletu. Dejavnosti zagotovijo, da so te kontaktne točke učinkovite in prepoznavne za javnost, tesno povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni in da na evropski ravni sodelujejo z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks. Podpreti bi bilo treba seznanjanje končnih uporabnikov z odprtimi telefonskim
  i številkami ter raziskati možnosti lokalnih uprav za razširjanje pomembnih informacij. |
| --- | --- |

1.

Zagotavljanje kontaktnih točk javnosti, kjer se lahko prijavita nezakonita vsebina in škodljivo vedenje na spletu. Dejavnosti zagotovijo, da so te kontaktne točke učinkovite in prepoznavne za javnost, tesno povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni in da na evropski ravni sodelujejo z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks. Podpreti bi bilo treba seznanjanje končnih uporabnikov z odprtimi telefonskim
  i številkami ter raziskati možnosti lokalnih uprav za razširjanje pomembnih informacij.

Obrazložitev

Kontaktne točke in odprte telefonske številke lahko dosežejo svoj namen le, če za njihov obstoj ve kar največje število končnih uporabnikov. Zato je potrebna največja možna publiciteta, za kar imajo lokalne uprave ustrezna sredstva.

Predlog spremembe 2

Priloga I – glavno področje delovanja 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Obravnava škodljivega vedenja na spletu, zlasti navezovanja stikov in ustrahovanja. Dejavnosti bodo usmerjene v obravnavo spletnega navezovanja stikov, postopka, s katerim se odrasli človek spoprijatelji z otrokom z namenom spolnega zlorabljanja, in ustrahovanja. Dejavnosti bodo obravnavale tehnična, psihološka in sociološka vprašanja, povezana s temi problemi, ter spodbujale sodelovanje in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Obravnava škodljivega vedenja na spletu, zlasti navezovanja stikov in ustrahovanja. Dejavnosti bodo usmerjene v obravnavo spletnega navezovanja stikov, postopka, s katerim se odrasli človek spoprijatelji z otrokom z namenom spolnega zlorabljanja, in ustrahovanja. Dejavnosti bodo obravnavale tehnična, psihološka in sociološka vprašanja, povezana s temi problemi, ter spodbujale sodelovanje in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi.

| 2. | Obravnava škodljivega vedenja na spletu, zlasti navezovanja stikov in ustrahovanja. Dejavnosti bodo usmerjene v obravnavo spletnega navezovanja stikov, postopka, s katerim se odrasli človek spoprijatelji z otrokom z namenom spolnega zlorabljanja, in ustrahovanja. Dejavnosti bodo obravnavale tehnična, psihološka in sociološka vprašanja, povezana s temi problemi, ter spodbujale sodelovanje in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi. Pomembna sta zlasti najtesnejše možno sodelovanje med odprtimi telefonskimi številkami, organi odkrivanja in pregona in ponudniki interneta ter vključevanje d
  rugih akterjev, na primer ustreznih socialnih in nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

2.

Obravnava škodljivega vedenja na spletu, zlasti navezovanja stikov in ustrahovanja. Dejavnosti bodo usmerjene v obravnavo spletnega navezovanja stikov, postopka, s katerim se odrasli človek spoprijatelji z otrokom z namenom spolnega zlorabljanja, in ustrahovanja. Dejavnosti bodo obravnavale tehnična, psihološka in sociološka vprašanja, povezana s temi problemi, ter spodbujale sodelovanje in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi. Pomembna sta zlasti najtesnejše možno sodelovanje med odprtimi telefonskimi številkami, organi odkrivanja in pregona in ponudniki interneta ter vključevanje d
  rugih akterjev, na primer ustreznih socialnih in nevladnih organizacij.

Obrazložitev

Učinkovitost ukrepov je odvisna od hitrega in stalnega pretoka informacij od odprtih telefonskih številk do drugih akterjev v boju proti nezakonitim vsebinam in škodljivemu vedenju.

Predlog spremembe 3

Priloga 1 – glavno področje delovanja 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Spodbujanje uporabe tehničnih rešitev za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu. Dejavnosti bodo spodbujale razvoj ali prilagoditev učinkovitih tehnoloških orodij za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, namenjenih splošni uporabi s strani zainteresiranih strani. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Spodbujanje uporabe tehničnih rešitev za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu. Dejavnosti bodo spodbujale razvoj ali prilagoditev učinkovitih tehnoloških orodij za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, namenjenih splošni uporabi s strani zainteresiranih strani.

| 3. | Podpiranje in spodbujanje uporabe tehničnih rešitev za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu. Dejavnosti bodo spodbujale razvoj ali prilagoditev učinkovitih tehnoloških orodij za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, namenjenih splošni uporabi s strani zainteresiranih strani. Dejavnosti bi morale dodatno podpreti usklajevanje dela pri sestavljanju evropske črne liste nezakonitih vsebin ter spodbujanje ponudnikov interneta, da to listo uporabljajo. |
| --- | --- |

3.

Podpiranje in spodbujanje uporabe tehničnih rešitev za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu. Dejavnosti bodo spodbujale razvoj ali prilagoditev učinkovitih tehnoloških orodij za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, namenjenih splošni uporabi s strani zainteresiranih strani. Dejavnosti bi morale dodatno podpreti usklajevanje dela pri sestavljanju evropske črne liste nezakonitih vsebin ter spodbujanje ponudnikov interneta, da to listo uporabljajo.

Obrazložitev

Nove tehnične rešitve je treba ne samo spodbujati, temveč tudi podpirati. Evropska črna lista bi lahko prispevala k preprečevanju ali morda k odzivanju na nezakonite vsebine.

Predlog spremembe 4

Priloga I – glavno področje delovanja 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Spodbujanje vključevanja otrok in mladih pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja. Dejavnosti bodo usmerjene k vključevanju otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč in izkušenj v zvezi z uporabo spletnih tehnologij in načini spodbujanja varnejšega spletnega okolja za otroke. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Spodbujanje vključevanja otrok in mladih pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja. Dejavnosti bodo usmerjene k vključevanju otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč in izkušenj v zvezi z uporabo spletnih tehnologij in načini spodbujanja varnejšega spletnega okolja za otroke.

| 3. | Spodbujanje vključevanja otrok in mladih pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja. Dejavnosti bodo usmerjene k vključevanju otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč in izkušenj v zvezi z uporabo spletnih tehnologij in načini spodbujanja varnejšega spletnega okolja za otroke. Dejavnosti bi morale vključevati tudi pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli tudi
  varna spletna okolja ter nevarnosti nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja.
  Dejavnosti se ne bi smele nanašati izključno na varovanje otrok, temveč bi poleg tega morale omogočati, da se lahko aktivno privajajo (izobraževanje) na varno uporabo interneta
  (razvijanje samostojnosti). |
| --- | --- |

3.

Spodbujanje vključevanja otrok in mladih pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja. Dejavnosti bodo usmerjene k vključevanju otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč in izkušenj v zvezi z uporabo spletnih tehnologij in načini spodbujanja varnejšega spletnega okolja za otroke. Dejavnosti bi morale vključevati tudi pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli tudi
  varna spletna okolja ter nevarnosti nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja.
  Dejavnosti se ne bi smele nanašati izključno na varovanje otrok, temveč bi poleg tega morale omogočati, da se lahko aktivno privajajo (izobraževanje) na varno uporabo interneta
  (razvijanje samostojnosti).

Obrazložitev

Usposobljen učitelj lahko uporablja interaktivne metode poučevanja, da opozori otroke na nevarnosti uporabe interneta, hkrati pa bi mu njihove reakcije lahko pomagale razumeti njihova stališča in izkušnje s spletnimi tehnologijami.

Predlog spremembe 5

Priloga I – glavno področje delovanja 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Izboljšanje informacij o ustreznih orodjih za obravnavo škodljive vsebine na spletu. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju informacij o storilnosti in učinkovitosti orodij za obravnavo potencialno škodljive vsebine na spletu ter zagotovitvi informacij, instrumentov in aplikacij uporabnikom, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavanju škodljive vsebine v različnih računalniških okoljih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Izboljšanje informacij o ustreznih orodjih za obravnavo škodljive vsebine na spletu. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju informacij o storilnosti in učinkovitosti orodij za obravnavo potencialno škodljive vsebine na spletu ter zagotovitvi informacij, instrumentov in aplikacij uporabnikom, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavanju škodljive vsebine v različnih računalniških okoljih.

| 4. | Izboljšanje informacij o ustreznih orodjih za obravnavo škodljive vsebine na spletu in obveščanje končnih uporabnikov o razpoložljivih sredstvih za filtriranje take vsebine. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju informacij o storilnosti in učinkovitosti orodij za obravnavo potencialno škodljive vsebine na spletu ter zagotovitvi informacij, instrumentov in aplikacij uporabnikom, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavanju škodljive vsebine v različnih računalniških okoljih. |
| --- | --- |

4.

Izboljšanje informacij o ustreznih orodjih za obravnavo škodljive vsebine na spletu in obveščanje končnih uporabnikov o razpoložljivih sredstvih za filtriranje take vsebine. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju informacij o storilnosti in učinkovitosti orodij za obravnavo potencialno škodljive vsebine na spletu ter zagotovitvi informacij, instrumentov in aplikacij uporabnikom, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavanju škodljive vsebine v različnih računalniških okoljih.

Obrazložitev

Informacije o ustreznih ali novih orodjih za ravnanje s škodljivimi vsebinami na spletu so pomembne ne samo za strokovnjake na tem področju, temveč tudi za skoraj vsakega končnega uporabnika, saj jim omogočajo, da se na najboljši možni način in čim učinkoviteje odzovejo na morebitne nove nevarnosti.

Predlog spremembe 6

Priloga I – glavno področje delovanja 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Povečanje ozaveščenosti javnosti in razširjanje informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij. Dejavnosti bodo spodbujale ozaveščanje javnosti z zagotavljanjem ustreznih informacij o priložnostih, tveganjih in načinih njihove obravnave na usklajen način po vsej Evropi. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Povečanje ozaveščenosti javnosti in razširjanje informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij. Dejavnosti bodo spodbujale ozaveščanje javnosti z zagotavljanjem ustreznih informacij o priložnostih, tveganjih in načinih njihove obravnave na usklajen način po vsej Evropi. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov.

| 1. | Povečanje ozaveščenosti javnosti in razširjanje informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij ter podpora aktivnejšemu vključevanju medijev v kampanje za povečanje ozaveščen
  osti. Dejavnosti bodo spodbujale ozaveščanje javnosti z zagotavljanjem ustreznih informacij o priložnostih, tveganjih in načinih njihove obravnave na usklajen način po vsej Evropi. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov. |
| --- | --- |

1.

Povečanje ozaveščenosti javnosti in razširjanje informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij ter podpora aktivnejšemu vključevanju medijev v kampanje za povečanje ozaveščen
  osti. Dejavnosti bodo spodbujale ozaveščanje javnosti z zagotavljanjem ustreznih informacij o priložnostih, tveganjih in načinih njihove obravnave na usklajen način po vsej Evropi. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov.

Obrazložitev

Tako lokalni kot nacionalni mediji imajo zelo pomembno vlogo pri razširjanju informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij. Zato je treba spodbujati njihovo vključitev v proces in kampanje za povečanje ozaveščenosti.

Predlog spremembe 7

Priloga I – glavno področje delovanja 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Zagotavljanje kontaktnih točk, kjer lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo namenjene ozaveščanju uporabnikov, tako da bodo ti na podlagi informacij lahko sprejeli odgovorne odločitve, in sicer z zagotavljanjem nasvetov glede ustreznih informacij in previdnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varnost na spletu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Zagotavljanje kontaktnih točk, kjer lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo namenjene ozaveščanju uporabnikov, tako da bodo ti na podlagi informacij lahko sprejeli odgovorne odločitve, in sicer z zagotavljanjem nasvetov glede ustreznih informacij in previdnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varnost na spletu.

| 2. | Zagotavljanje kontaktnih točk, kjer lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo
  bi morale biti namenjene ozaveščanju uporabnikov, tako da bodo ti na podlagi informacij lahko sprejeli odgovorne odločitve, in sicer z zagotavljanjem nasvetov glede ustreznih informacij in previdnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varnost na spletu. Cilj dejavnosti bi moral biti
  čim večje seznanjanje javnosti s temi kontaktnimi točkami. |
| --- | --- |

2.

Zagotavljanje kontaktnih točk, kjer lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo
  bi morale biti namenjene ozaveščanju uporabnikov, tako da bodo ti na podlagi informacij lahko sprejeli odgovorne odločitve, in sicer z zagotavljanjem nasvetov glede ustreznih informacij in previdnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varnost na spletu. Cilj dejavnosti bi moral biti
  čim večje seznanjanje javnosti s temi kontaktnimi točkami.

Obrazložitev

Kontaktne točke lahko dosežejo svoj namen le, če jih širša javnost ali končni uporabniki poznajo in zato vedo, kje lahko poiščejo informacije in odgovore na svoja vprašanja.

Predlog spremembe 8

Priloga I – glavno področje delovanja 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Spodbujanje krepitve učinkovitih in stroškovno učinkovitih metod in orodij za ozaveščanje. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju ustreznih metod in orodij za ozaveščanje z namenom njihove dolgoročne večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Spodbujanje krepitve učinkovitih in stroškovno učinkovitih metod in orodij za ozaveščanje. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju ustreznih metod in orodij za ozaveščanje z namenom njihove dolgoročne večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti.

| 3. | Zagotovitev, da središča za povečanje ozaveščenosti pri delu z otroki, starši in učitelji upoštevajo opredeljene strategije.
  Spod
  bujanje krepitve učinkovitih in stroškovno učinkovitih metod in orodij za ozaveščanje. Dejavnosti bodo
  bi morale biti namenjene izboljšanju ustreznih metod in orodij za ozaveščanje z namenom njihove dolgoročne večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti, pri čemer je treba zagotoviti kakovost teh dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

Zagotovitev, da središča za povečanje ozaveščenosti pri delu z otroki, starši in učitelji upoštevajo opredeljene strategije.
  Spod
  bujanje krepitve učinkovitih in stroškovno učinkovitih metod in orodij za ozaveščanje. Dejavnosti bodo
  bi morale biti namenjene izboljšanju ustreznih metod in orodij za ozaveščanje z namenom njihove dolgoročne večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti, pri čemer je treba zagotoviti kakovost teh dejavnosti.

Obrazložitev

Središča za povečanje ozaveščenosti imajo eno od najpomembnejših vlog pri povečevanju javne zavesti, saj bodo informacije, ki jih zagotovijo, neposredno ali po različnih informacijskih poteh posredovane širši javnosti. Zato morajo biti taka, da pokažejo na nevarnosti in ponudijo odgovore. Pri tem je zelo pomembno usklajevanje in tesno sodelovanje s strokovnjaki za medijske veščine in medijsko pismenost.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/87

---

Mnenje Odbora regij – Sporočilo Komisije: Močna evropska sosedska politika

(2008/C 325/15)

ODBOR REGIJ

| — | znova poudarja svoje prepričanje, da je lahko soseščina uspešna in varna le v okviru učinkovitega sodelovanja na lokalni in regionalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti najlažje prepoznajo in obravnavajo potrebe državljanov ter zagotovijo ustrezne storitve; |
| --- | --- |

—

znova poudarja svoje prepričanje, da je lahko soseščina uspešna in varna le v okviru učinkovitega sodelovanja na lokalni in regionalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti najlažje prepoznajo in obravnavajo potrebe državljanov ter zagotovijo ustrezne storitve;

| — | poudarja potrebo, da se v skladu z regionalnim pristopom ESP (sredozemska dimenzija, severna dimenzija, atlantska dimenzija in črnomorska dimenzija) vzpostavijo regionalni forumi podnacionalnih oblasti ter da se spodbudi regionalno in decentralizirano sodelovanje; |
| --- | --- |

—

poudarja potrebo, da se v skladu z regionalnim pristopom ESP (sredozemska dimenzija, severna dimenzija, atlantska dimenzija in črnomorska dimenzija) vzpostavijo regionalni forumi podnacionalnih oblasti ter da se spodbudi regionalno in decentralizirano sodelovanje;

| — | pozdravlja predlog, ki je bil predstavljen na srečanju zunanjih ministrov EU 26. maja 2008, da se vzpostavijo tesnejši odnosi s sosedi EU na vzhodu, tj. z Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog, ki je bil predstavljen na srečanju zunanjih ministrov EU 26. maja 2008, da se vzpostavijo tesnejši odnosi s sosedi EU na vzhodu, tj. z Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino;

| — | pozdravlja oživitev evro-sredozemskega partnerstva ter poudarja, da mu je treba dati teritorialno dimenzijo ter podpreti dialog med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in partnericami ESP v južnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

—

pozdravlja oživitev evro-sredozemskega partnerstva ter poudarja, da mu je treba dati teritorialno dimenzijo ter podpreti dialog med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in partnericami ESP v južnem Sredozemlju;

| — | pozdravlja novi evropski sosedski in partnerski instrument, ki se je začel uporabljati leta 2007, zlasti pa njegovo čezmejno dimenzijo, ki omogoča sodelovanje z regijami na meji EU (financirata ga Evropski sklad za regionalni razvoj in evropski sosedski in partnerski instrument); |
| --- | --- |

—

pozdravlja novi evropski sosedski in partnerski instrument, ki se je začel uporabljati leta 2007, zlasti pa njegovo čezmejno dimenzijo, ki omogoča sodelovanje z regijami na meji EU (financirata ga Evropski sklad za regionalni razvoj in evropski sosedski in partnerski instrument);

| — | poziva Evropsko komisijo, da ustanovi nov tematski sklad v okviru proračuna EU (poleg sklada za vključevanje) in s tem pomaga lokalnim oblastem v državah članicah EU z velikim prilivom priseljencev iz tretjih držav, da se uspešno soočijo s sedanjimi izzivi, ki jih priseljenci postavljajo lokalnim službam. |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, da ustanovi nov tematski sklad v okviru proračuna EU (poleg sklada za vključevanje) in s tem pomaga lokalnim oblastem v državah članicah EU z velikim prilivom priseljencev iz tretjih držav, da se uspešno soočijo s sedanjimi izzivi, ki jih priseljenci postavljajo lokalnim službam.

| Poročevalka | : | ga. Sharon TAYLOR (UK/PES),članica mestnega sveta Stevenage |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

ga. Sharon TAYLOR (UK/PES),članica mestnega sveta Stevenage

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije: Močna evropska sosedska politika

COM(2007) 774 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Politični dialog in reforme v zvezi z decentralizacijo

ODBOR REGIJ

| 1. | znova poudarja svoje prepričanje, da je lahko sosedstvo mirno in varno le v okviru učinkovitega sodelovanja na lokalni in regionalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti najlažje prepoznajo in obravnavajo potrebe državljanov ter zagotovijo ustrezne storitve; |
| --- | --- |

1.

znova poudarja svoje prepričanje, da je lahko sosedstvo mirno in varno le v okviru učinkovitega sodelovanja na lokalni in regionalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti najlažje prepoznajo in obravnavajo potrebe državljanov ter zagotovijo ustrezne storitve;

| 2. | poziva države evropske sosedske politike (ESP), naj pri volitvah uporabljajo in širijo dobro volilno prakso ter povabijo mednarodne opazovalce na volitve in tako povečajo preglednost volilnega procesa, s tem pa tudi zaupanje državljanov v demokratične procese; |
| --- | --- |

2.

poziva države evropske sosedske politike (ESP), naj pri volitvah uporabljajo in širijo dobro volilno prakso ter povabijo mednarodne opazovalce na volitve in tako povečajo preglednost volilnega procesa, s tem pa tudi zaupanje državljanov v demokratične procese;

| 3. | poziva k večjemu spodbujanju splošne seznanjenosti z ESP med državljani EU in držav, ki so vključene v to politiko, ter k čim večji podpori lokalnim in regionalnim skupnostim s posebnimi programi in ukrepi; |
| --- | --- |

3.

poziva k večjemu spodbujanju splošne seznanjenosti z ESP med državljani EU in držav, ki so vključene v to politiko, ter k čim večji podpori lokalnim in regionalnim skupnostim s posebnimi programi in ukrepi;

| 4. | poudarja potrebo, da se v skladu z regionalnim pristopom ESP (sredozemska dimenzija, severna dimenzija, atlantska dimenzija in črnomorska dimenzija) vzpostavijo regionalni forumi podnacionalnih oblasti ter da se z izvajanjem partnerskih in razvojnih programov v okviru integriranih ukrepov v posameznih regijah spodbudi regionalno in decentralizirano sodelovanje. Predstavniki OR bi morali sodelovati pri delu vsakega foruma; |
| --- | --- |

4.

poudarja potrebo, da se v skladu z regionalnim pristopom ESP (sredozemska dimenzija, severna dimenzija, atlantska dimenzija in črnomorska dimenzija) vzpostavijo regionalni forumi podnacionalnih oblasti ter da se z izvajanjem partnerskih in razvojnih programov v okviru integriranih ukrepov v posameznih regijah spodbudi regionalno in decentralizirano sodelovanje. Predstavniki OR bi morali sodelovati pri delu vsakega foruma;

| 5. | pozdravlja skupni predlog Švedske in Poljske o „vzhodnem partnerstvu“, ki sta ga predstavili Evropskemu svetu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja skupni predlog Švedske in Poljske o „vzhodnem partnerstvu“, ki sta ga predstavili Evropskemu svetu;

| 6. | se želi pridružiti Evropski komisiji v procesu priprave in ocenjevanja programov v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI) ter tako spodbuditi boljše vključevanje problematike, ki je povezana s teritorialno dimenzijo, v operativni okvir ENPI; |
| --- | --- |

6.

se želi pridružiti Evropski komisiji v procesu priprave in ocenjevanja programov v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI) ter tako spodbuditi boljše vključevanje problematike, ki je povezana s teritorialno dimenzijo, v operativni okvir ENPI;

| 7. | poziva Evropsko komisijo, da v prihodnosti podpre programe, namenjene razvoju in podpori svobodnim in profesionalnim medijem v državah ESP; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko komisijo, da v prihodnosti podpre programe, namenjene razvoju in podpori svobodnim in profesionalnim medijem v državah ESP;

| 8. | poziva Komisijo, da v akcijskih načrtih posameznih držav bolj poudari lokalni gospodarski razvoj in da prek ENPI dodeli primerna sredstva; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, da v akcijskih načrtih posameznih držav bolj poudari lokalni gospodarski razvoj in da prek ENPI dodeli primerna sredstva;

| 9. | poudarja, da so spremljevalni odbori v okviru programov čezmejnega sodelovanja pomemben posvetovalni mehanizem za reševanje težav, ki se lahko pojavijo v zvezi z načini delovanja, vključno z upravljanjem finančnih sredstev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so spremljevalni odbori v okviru programov čezmejnega sodelovanja pomemben posvetovalni mehanizem za reševanje težav, ki se lahko pojavijo v zvezi z načini delovanja, vključno z upravljanjem finančnih sredstev;

| 10. | poziva vlade partnerskih držav, da si prizadevajo za povečanje preglednosti in odgovornosti ter poskrbijo za zadostno upravno zmogljivost, Evropsko komisijo pa poziva, naj budno spremlja splošno raven korupcije in ukrepe za njeno preprečevanje v partnerskih državah, v katerih je korupcija še vedno ovira za izboljšanje demokracije, preglednosti in odgovornosti, ter upošteva doseženi napredek na teh področjih, ko odloča o podpori in pomoči; |
| --- | --- |

10.

poziva vlade partnerskih držav, da si prizadevajo za povečanje preglednosti in odgovornosti ter poskrbijo za zadostno upravno zmogljivost, Evropsko komisijo pa poziva, naj budno spremlja splošno raven korupcije in ukrepe za njeno preprečevanje v partnerskih državah, v katerih je korupcija še vedno ovira za izboljšanje demokracije, preglednosti in odgovornosti, ter upošteva doseženi napredek na teh področjih, ko odloča o podpori in pomoči;

| 11. | poziva vlade Izraela, Gruzije, Tunizije in Ukrajine, da ratificirajo Konvencijo Združenih narodov proti korupciji ter se tako pridružijo ostalim državam ESP, ki so to že storile; |
| --- | --- |

11.

poziva vlade Izraela, Gruzije, Tunizije in Ukrajine, da ratificirajo Konvencijo Združenih narodov proti korupciji ter se tako pridružijo ostalim državam ESP, ki so to že storile;

| 12. | pozdravlja odprtje urada Evropske komisije v Minsku (Belorusija) in upa, da bo lahko deloval v smeri krepitve civilne družbe ter lokalne in regionalne demokracije, hkrati pa povečeval seznanjenost javnosti z Evropsko unijo, njenimi institucijami in skupnimi vrednotami; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odprtje urada Evropske komisije v Minsku (Belorusija) in upa, da bo lahko deloval v smeri krepitve civilne družbe ter lokalne in regionalne demokracije, hkrati pa povečeval seznanjenost javnosti z Evropsko unijo, njenimi institucijami in skupnimi vrednotami;

| 13. | poziva Evropsko komisijo, da čim prej zagotovi učinkovitejšo podporo beloruski civilni družbi, neodvisnim in profesionalnim medijem ter političnim strankam, ki so zavezane demokraciji in reformam; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko komisijo, da čim prej zagotovi učinkovitejšo podporo beloruski civilni družbi, neodvisnim in profesionalnim medijem ter političnim strankam, ki so zavezane demokraciji in reformam;

| 14. | opozarja, da mora ESP v skladu z enim svojih ključnih načel ostati ločena od procesa in politike širitve EU ter od vprašanja članstva v njej. Kljub temu Odbor ne sme prejudicirati razvoja prihodnjih dogodkov v partnerskih državah in EU; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da mora ESP v skladu z enim svojih ključnih načel ostati ločena od procesa in politike širitve EU ter od vprašanja članstva v njej. Kljub temu Odbor ne sme prejudicirati razvoja prihodnjih dogodkov v partnerskih državah in EU;

| 15. | poziva države članice in Evropsko komisijo, da v skladu s sklepi sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenimi pred 10 leti, v novih sporazumih Ukrajini in Moldaviji ponudi možnost evropske prihodnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice in Evropsko komisijo, da v skladu s sklepi sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenimi pred 10 leti, v novih sporazumih Ukrajini in Moldaviji ponudi možnost evropske prihodnosti;

| 16. | pozdravlja predlog, ki je bil predstavljen na srečanju zunanjih ministrov EU 26. maja 2008, da se vzpostavijo tesnejši odnosi s sosedi EU na vzhodu, tj. z Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlog, ki je bil predstavljen na srečanju zunanjih ministrov EU 26. maja 2008, da se vzpostavijo tesnejši odnosi s sosedi EU na vzhodu, tj. z Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino;

| 17. | pozdravlja prizadevanja francoskega predsedstva za obnovitev dialoga in večstranskega sodelovanja s sosedskimi državami, ki na jugu in vzhodu Sredozemlja mejijo na EU, kar prispeva h krepitvi barcelonskega procesa; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja prizadevanja francoskega predsedstva za obnovitev dialoga in večstranskega sodelovanja s sosedskimi državami, ki na jugu in vzhodu Sredozemlja mejijo na EU, kar prispeva h krepitvi barcelonskega procesa;

| 18. | pozdravlja potekajoče delo pri izvajanju dogovorjenih akcijskih načrtov, saj predstavljajo odlično sredstvo za spodbujanje reform v posameznih državah, ter Komisijo poziva, da si prizadeva za pripravo akcijskih načrtov za vse preostale države; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja potekajoče delo pri izvajanju dogovorjenih akcijskih načrtov, saj predstavljajo odlično sredstvo za spodbujanje reform v posameznih državah, ter Komisijo poziva, da si prizadeva za pripravo akcijskih načrtov za vse preostale države;

| 19. | pozdravlja pregled akcijskih načrtov, ki so začeli veljati v začetku leta 2005, in poziva k pripravi okrepljenih sporazumov z Moldavijo in Izraelom; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pregled akcijskih načrtov, ki so začeli veljati v začetku leta 2005, in poziva k pripravi okrepljenih sporazumov z Moldavijo in Izraelom;

| 20. | poziva Evropsko komisijo, da člane civilne družbe v državah ESP, kadar koli je to mogoče, vključi v proces spremljanja napredka pri akcijskih načrtih ESP, da bi pridobili neposredno in nepristransko oceno nekaterih izvedbenih vidikov posameznih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko komisijo, da člane civilne družbe v državah ESP, kadar koli je to mogoče, vključi v proces spremljanja napredka pri akcijskih načrtih ESP, da bi pridobili neposredno in nepristransko oceno nekaterih izvedbenih vidikov posameznih akcijskih načrtov;

| 21. | poziva Evropsko komisijo, da predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic vključi v proces spremljanja priprave in izvajanja akcijskih načrtov posameznih držav; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo, da predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic vključi v proces spremljanja priprave in izvajanja akcijskih načrtov posameznih držav;

| 22. | priporoča natančno opredelitev prednostnih nalog za čezmejno sodelovanje tako na severu in vzhodu kot tudi na jugu, da bi maksimirali sinergije ter učinkoviteje dosegali cilje iz dogovorjenih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

22.

priporoča natančno opredelitev prednostnih nalog za čezmejno sodelovanje tako na severu in vzhodu kot tudi na jugu, da bi maksimirali sinergije ter učinkoviteje dosegali cilje iz dogovorjenih akcijskih načrtov;

| 23. | znova poudarja, da je za zagotovitev stalnega čezmejnega in mednarodnega sodelovanja med državami članicami EU in državami ob njeni meji potrebno več tehnične in politične podpore; |
| --- | --- |

23.

znova poudarja, da je za zagotovitev stalnega čezmejnega in mednarodnega sodelovanja med državami članicami EU in državami ob njeni meji potrebno več tehnične in politične podpore;

| 24. | pozdravlja novi evropski sosedski in partnerski instrument, ki se je začel uporabljati leta 2007, zlasti pa njegovo čezmejno dimenzijo, ki omogoča sodelovanje z regijami na meji EU (financirata ga Evropski sklad za regionalni razvoj in evropski sosedski in partnerski instrument); |
| --- | --- |

24.

pozdravlja novi evropski sosedski in partnerski instrument, ki se je začel uporabljati leta 2007, zlasti pa njegovo čezmejno dimenzijo, ki omogoča sodelovanje z regijami na meji EU (financirata ga Evropski sklad za regionalni razvoj in evropski sosedski in partnerski instrument);

| 25. | pozdravlja začetek izvajanja programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ter izraža svojo pripravljenost za sodelovanje pri spremljanju programov. Komisijo in udeležene strani poziva, da zagotovijo dokončno izoblikovanje in pravočasno sprejetje vseh programov čezmejnega sodelovanja. Poudarja potrebo po zagotovitvi uporabe vseh virov, ki so v okviru ESP predvideni za čezmejno sodelovanje, po potrebi pa preusmerijo v programe, ki se že izvajajo v sosednji regiji; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja začetek izvajanja programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ter izraža svojo pripravljenost za sodelovanje pri spremljanju programov. Komisijo in udeležene strani poziva, da zagotovijo dokončno izoblikovanje in pravočasno sprejetje vseh programov čezmejnega sodelovanja. Poudarja potrebo po zagotovitvi uporabe vseh virov, ki so v okviru ESP predvideni za čezmejno sodelovanje, po potrebi pa preusmerijo v programe, ki se že izvajajo v sosednji regiji;

| 26. | pozdravlja povečanje sredstev za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah EU v obdobju 2007–2013. Kljub temu poziva Komisijo, da v okviru nove kohezijske politike EU po letu 2013 dodatno poveča financiranje pobude INTERREG, namenjene čezmejnemu sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter državami ESP, da bi obravnavali skupne težave, ki so značilne za regije, v katerih se te države nahajajo; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja povečanje sredstev za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah EU v obdobju 2007–2013. Kljub temu poziva Komisijo, da v okviru nove kohezijske politike EU po letu 2013 dodatno poveča financiranje pobude INTERREG, namenjene čezmejnemu sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter državami ESP, da bi obravnavali skupne težave, ki so značilne za regije, v katerih se te države nahajajo;

| 27. | poziva države članice in sodelujoče države, da v celoti uporabijo instrument TAIEX in instrument tesnega sodelovanja (twinning), ter tako oblikujejo ciljno politiko in/ali pravno svetovanje za lokalne in regionalne oblasti držav ESP v okviru zakonodajnega približevanja pravnemu redu Skupnosti; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in sodelujoče države, da v celoti uporabijo instrument TAIEX in instrument tesnega sodelovanja (twinning), ter tako oblikujejo ciljno politiko in/ali pravno svetovanje za lokalne in regionalne oblasti držav ESP v okviru zakonodajnega približevanja pravnemu redu Skupnosti;

| 28. | znova poudarja svojo podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v črnomorskem bazenu, s tem pa bi se krepila lokalna demokracija, stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

28.

znova poudarja svojo podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v črnomorskem bazenu, s tem pa bi se krepila lokalna demokracija, stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj;

| 29. | pozdravlja sedanje tematske programe financiranja EU, kot sta sedmi okvirni program in DAPHNE, v katere se že zdaj lahko vključijo države ESP; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja sedanje tematske programe financiranja EU, kot sta sedmi okvirni program in DAPHNE, v katere se že zdaj lahko vključijo države ESP;

| 30. | poziva lokalne in regionalne oblasti držav Evropskega gospodarskega prostora (Norveška, Islandija in Liechtenstein), da uporabijo svoje precejšnje izkušnje pri oblikovanju demokratičnih institucij v državah širitve ter pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem držav ESP pri izboljšanju demokracije in razvoju njihovega gospodarstva; |
| --- | --- |

30.

poziva lokalne in regionalne oblasti držav Evropskega gospodarskega prostora (Norveška, Islandija in Liechtenstein), da uporabijo svoje precejšnje izkušnje pri oblikovanju demokratičnih institucij v državah širitve ter pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem držav ESP pri izboljšanju demokracije in razvoju njihovega gospodarstva;

| 31. | poziva Evropsko komisijo in države članice k vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij o individualnih in kolektivnih prizadevanjih za podporo civilni družbi v državah ESP, da bi preprečili podvajanje in povečali sinergije med prihodnjimi programi; |
| --- | --- |

31.

poziva Evropsko komisijo in države članice k vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij o individualnih in kolektivnih prizadevanjih za podporo civilni družbi v državah ESP, da bi preprečili podvajanje in povečali sinergije med prihodnjimi programi;

| 32. | pozdravlja nadaljevanje programov Tempus, Erasmus Mundus in drugih programov akademskega sodelovanja v obdobju 2007–2010, saj študentom iz držav ESP ponujajo možnosti za študij; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja nadaljevanje programov Tempus, Erasmus Mundus in drugih programov akademskega sodelovanja v obdobju 2007–2010, saj študentom iz držav ESP ponujajo možnosti za študij;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, da podpre nadaljnje sodelovanje med raziskovalnimi institucijami in možganskimi trusti (think tanks) v državah ESP in državah članicah EU, saj zagotavljajo forum za razpravo o vprašanjih, ki bi lahko bila občutljiva za njihove vlade; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, da podpre nadaljnje sodelovanje med raziskovalnimi institucijami in možganskimi trusti (think tanks) v državah ESP in državah članicah EU, saj zagotavljajo forum za razpravo o vprašanjih, ki bi lahko bila občutljiva za njihove vlade;

| 34. | opozarja, da se bodo z večjo mobilnostjo in povečevanjem prometa povečale emisije CO2 in toplogrednih plinov, zato poziva države ESP, da okoljske politike obravnavajo kot temelj trajnostnega gospodarskega razvoja. Lokalne in regionalne oblasti v državah ESP imajo pomembno vlogo pri razvoju komunikacije in načrtovanja, ki upoštevata problematiko podnebnih sprememb. Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah EU bi morale podpreti dvostranski dialog o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da se bodo z večjo mobilnostjo in povečevanjem prometa povečale emisije CO2 in toplogrednih plinov, zato poziva države ESP, da okoljske politike obravnavajo kot temelj trajnostnega gospodarskega razvoja. Lokalne in regionalne oblasti v državah ESP imajo pomembno vlogo pri razvoju komunikacije in načrtovanja, ki upoštevata problematiko podnebnih sprememb. Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah EU bi morale podpreti dvostranski dialog o teh vprašanjih;

| 35. | pozdravlja oživitev evro-sredozemskega partnerstva ter poudarja, da mu je treba dati teritorialno dimenzijo ter podpreti dialog med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in partnericami ESP v južnem Sredozemlju. Meni, da je treba zaradi podpore temu procesu evropski sosedski in partnerski instrument prilagoditi prenovljenemu barcelonskemu procesu; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja oživitev evro-sredozemskega partnerstva ter poudarja, da mu je treba dati teritorialno dimenzijo ter podpreti dialog med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in partnericami ESP v južnem Sredozemlju. Meni, da je treba zaradi podpore temu procesu evropski sosedski in partnerski instrument prilagoditi prenovljenemu barcelonskemu procesu;

| 36. | poziva k vzpostavitvi forumov lokalnih in regionalnih oblasti držav članic EU in partneric ESP za vzhodno dimenzijo; |
| --- | --- |

36.

poziva k vzpostavitvi forumov lokalnih in regionalnih oblasti držav članic EU in partneric ESP za vzhodno dimenzijo;

| 37. | opozarja na politično izjavo o čezmejnem sodelovanju v severnoevropskih regijah (CdR 313/2006), ki podpira pobudo Evropskega parlamenta za organizacijo parlamentarnega foruma severne dimenzije, ter znova poudarja predlog o ustanovitvi stalnega organa, ki bi razpravljal o vprašanjih lokalnega in regionalnega pomena politike severne dimenzije; |
| --- | --- |

37.

opozarja na politično izjavo o čezmejnem sodelovanju v severnoevropskih regijah (CdR 313/2006), ki podpira pobudo Evropskega parlamenta za organizacijo parlamentarnega foruma severne dimenzije, ter znova poudarja predlog o ustanovitvi stalnega organa, ki bi razpravljal o vprašanjih lokalnega in regionalnega pomena politike severne dimenzije;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v okviru ESP posvetila dovolj pozornosti razširitvi prometnih koridorjev na države, ki mejijo na EU. Povezano in trajnostno prometno omrežje je nujno za razvoj gospodarskega dela ESP. |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v okviru ESP posvetila dovolj pozornosti razširitvi prometnih koridorjev na države, ki mejijo na EU. Povezano in trajnostno prometno omrežje je nujno za razvoj gospodarskega dela ESP.

Mobilnost in preseljevanje

ODBOR REGIJ

| 39. | znova poudarja, da mobilnost in stiki med ljudmi krepijo sposobnost držav ESP, da izkoristijo gospodarsko povezovanje, saj bi bil napredek pri medsebojnem razumevanju izredno težaven, če se ne bi povečevale možnosti državljanov držav ESP za potovanje v EU; |
| --- | --- |

39.

znova poudarja, da mobilnost in stiki med ljudmi krepijo sposobnost držav ESP, da izkoristijo gospodarsko povezovanje, saj bi bil napredek pri medsebojnem razumevanju izredno težaven, če se ne bi povečevale možnosti državljanov držav ESP za potovanje v EU;

| 40. | pozdravlja možnost, da države članice, države širitve in države ESP tudi v prihodnje izmenjujejo pripravnike ter začasno napotene uradnike iz lokalnih in regionalnih uprav; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja možnost, da države članice, države širitve in države ESP tudi v prihodnje izmenjujejo pripravnike ter začasno napotene uradnike iz lokalnih in regionalnih uprav;

| 41. | poziva države članice EU, da izboljšajo postopek izdajanja vizumov in tako povečajo mobilnost državljanov. Posebno pozornost je treba nameniti izmenjavam študentov, kulturnih in univerzitetnih delavcev ter predstavnikov civilne družbe. Spodbujanje ljudi k neposrednim stikom bo učinkovitejše, če bodo stroški za vizume manjši, postopki za njihovo pridobitev pa enostavnejši; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice EU, da izboljšajo postopek izdajanja vizumov in tako povečajo mobilnost državljanov. Posebno pozornost je treba nameniti izmenjavam študentov, kulturnih in univerzitetnih delavcev ter predstavnikov civilne družbe. Spodbujanje ljudi k neposrednim stikom bo učinkovitejše, če bodo stroški za vizume manjši, postopki za njihovo pridobitev pa enostavnejši;

| 42. | poziva države članice EU, da povečajo učinkovitost konzularnih služb v državah ESP, in podpira ustanavljanje skupnih središč v teh državah za vlaganje prošenj za schengenske vizume; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice EU, da povečajo učinkovitost konzularnih služb v državah ESP, in podpira ustanavljanje skupnih središč v teh državah za vlaganje prošenj za schengenske vizume;

| 43. | pozdravlja sporazume o lažjem pridobivanju vizumov ter o ponovnem sprejemu, ki so sklenjeni z Ukrajino in Moldavijo. Poziva Evropsko komisijo, da izkoristi svoje izkušnje z državami, ki so nedavno pristopile k EU, in začne pogajanja o podobnih sporazumih z drugimi državami ESP; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja sporazume o lažjem pridobivanju vizumov ter o ponovnem sprejemu, ki so sklenjeni z Ukrajino in Moldavijo. Poziva Evropsko komisijo, da izkoristi svoje izkušnje z državami, ki so nedavno pristopile k EU, in začne pogajanja o podobnih sporazumih z drugimi državami ESP;

| 44. | poudarja, da je mobilnost možna samo v varnem okolju, zato bo morala biti v okviru novega sistema partnerstva za mobilnost obravnava izzivov preseljevanja skupna obveznost vseh držav. Partnerice ESP je treba zato opomniti, da morajo tudi same poskrbeti za večjo varnost in pravičnost. Novi sistem bi moral obsegati ukrepe za boj proti nezakonitemu preseljevanju ter zagotoviti več priložnosti za zakonito preseljevanje iz držav ESP v EU; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je mobilnost možna samo v varnem okolju, zato bo morala biti v okviru novega sistema partnerstva za mobilnost obravnava izzivov preseljevanja skupna obveznost vseh držav. Partnerice ESP je treba zato opomniti, da morajo tudi same poskrbeti za večjo varnost in pravičnost. Novi sistem bi moral obsegati ukrepe za boj proti nezakonitemu preseljevanju ter zagotoviti več priložnosti za zakonito preseljevanje iz držav ESP v EU;

| 45. | znova poudarja svoje mnenje, da imajo lokalne in regionalne oblasti najpomembnejšo vlogo pri reševanju vprašanj v zvezi s preseljevanjem. To se nanaša na nezakonito preseljevanje, če morajo lokalne in regionalne oblasti urejati sprejem ter se ukvarjati s posledicami nezakonitega zaposlovanja. Nanaša se tudi na zakonito preseljevanje, če so lokalne in regionalne oblasti pristojne za zagotavljanje lokalnih storitev; |
| --- | --- |

45.

znova poudarja svoje mnenje, da imajo lokalne in regionalne oblasti najpomembnejšo vlogo pri reševanju vprašanj v zvezi s preseljevanjem. To se nanaša na nezakonito preseljevanje, če morajo lokalne in regionalne oblasti urejati sprejem ter se ukvarjati s posledicami nezakonitega zaposlovanja. Nanaša se tudi na zakonito preseljevanje, če so lokalne in regionalne oblasti pristojne za zagotavljanje lokalnih storitev;

| 46. | pozdravlja sodelovanje med agencijo FRONTEX (1) in lokalnimi oblastmi pri preprečevanju nezakonitega preseljevanja ter poziva k nadaljnjemu tesnemu sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v mejnih državah članicah; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sodelovanje med agencijo FRONTEX (1) in lokalnimi oblastmi pri preprečevanju nezakonitega preseljevanja ter poziva k nadaljnjemu tesnemu sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v mejnih državah članicah;

| 47. | poziva Evropsko komisijo, da v sodelovanju z državami izvora spodbuja in prispeva k pripravi praktičnih rešitev za okrepitev upravljanja južne zunanje morske meje in izboljšanje zmogljivosti Skupnosti, držav članic in njihovih lokalnih in regionalnih oblasti za soočanje s kritičnimi razmerami, kot je množični prihod nezakonitih priseljencev (2); |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko komisijo, da v sodelovanju z državami izvora spodbuja in prispeva k pripravi praktičnih rešitev za okrepitev upravljanja južne zunanje morske meje in izboljšanje zmogljivosti Skupnosti, držav članic in njihovih lokalnih in regionalnih oblasti za soočanje s kritičnimi razmerami, kot je množični prihod nezakonitih priseljencev (2);

| 48. | poziva Evropsko komisijo, da ustanovi nov tematski sklad v okviru proračuna EU (poleg sklada za vključevanje) in s tem pomaga lokalnim oblastem v državah članicah EU z velikim prilivom priseljencev iz tretjih držav, da se uspešno soočijo s sedanjimi izzivi, ki jih priseljenska populacija postavlja pred lokalne službe; |
| --- | --- |

48.

poziva Evropsko komisijo, da ustanovi nov tematski sklad v okviru proračuna EU (poleg sklada za vključevanje) in s tem pomaga lokalnim oblastem v državah članicah EU z velikim prilivom priseljencev iz tretjih držav, da se uspešno soočijo s sedanjimi izzivi, ki jih priseljenska populacija postavlja pred lokalne službe;

| 49. | poziva Evropsko komisijo, da predvidi potrebna sredstva, ki bodo pomagala lokalnim oblastem držav, od koder priseljenci prihajajo in v katerih se soočajo s težavami zaradi izseljevanja usposobljene delovne sile, da ustvarijo priložnosti, ki bodo privlačne za usposobljene in izobražene ter omogočile gospodarski in kulturni razvoj; |
| --- | --- |

49.

poziva Evropsko komisijo, da predvidi potrebna sredstva, ki bodo pomagala lokalnim oblastem držav, od koder priseljenci prihajajo in v katerih se soočajo s težavami zaradi izseljevanja usposobljene delovne sile, da ustvarijo priložnosti, ki bodo privlačne za usposobljene in izobražene ter omogočile gospodarski in kulturni razvoj;

| 50. | poziva Komisijo, da v okviru nove kohezijske politike EU po letu 2013 dodatno poveča financiranje pobude INTERREG, namenjene čezmejnemu sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter državami ESP, da bi skupaj obravnavali težave, ki so značilne za regije, v katerih se te države nahajajo; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, da v okviru nove kohezijske politike EU po letu 2013 dodatno poveča financiranje pobude INTERREG, namenjene čezmejnemu sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter državami ESP, da bi skupaj obravnavali težave, ki so značilne za regije, v katerih se te države nahajajo;

| 51. | poziva države članice EU, da izkoristijo predpise o obmejnem prometu, ki omogočajo državam članicam EU, da sklenejo dvostranske sporazume s sosednjimi tretjimi državami ter izboljšajo čezmejne stike. Države članice EU bi morale poenostaviti in pospešiti postopek pridobivanja vizuma za prosilce, ki so enkrat že izpolnjevali pogoje za vizum. |
| --- | --- |

51.

poziva države članice EU, da izkoristijo predpise o obmejnem prometu, ki omogočajo državam članicam EU, da sklenejo dvostranske sporazume s sosednjimi tretjimi državami ter izboljšajo čezmejne stike. Države članice EU bi morale poenostaviti in pospešiti postopek pridobivanja vizuma za prosilce, ki so enkrat že izpolnjevali pogoje za vizum.

Človekove pravice in trgovanje z ljudmi

ODBOR REGIJ

| 52. | meni, da je bilo od začetka programa ESP in evro-sredozemskega partnerstva doseženo precejšnje izboljšanje glede človekovih pravic in demokracije, ter poziva vlade držav ESP, da nadaljujejo uresničevanje splošnih človekovih pravic in demokratičnih načel, saj so temeljne vrednote EU; |
| --- | --- |

52.

meni, da je bilo od začetka programa ESP in evro-sredozemskega partnerstva doseženo precejšnje izboljšanje glede človekovih pravic in demokracije, ter poziva vlade držav ESP, da nadaljujejo uresničevanje splošnih človekovih pravic in demokratičnih načel, saj so temeljne vrednote EU;

| 53. | poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo držav ESP, da bi izboljšala razmere glede človekovih, manjšinskih in otrokovih pravic ter pravic žensk. Poziva vlade držav ESP, da pokažejo več razumevanja za prispevke civilne družbe; |
| --- | --- |

53.

poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo držav ESP, da bi izboljšala razmere glede človekovih, manjšinskih in otrokovih pravic ter pravic žensk. Poziva vlade držav ESP, da pokažejo več razumevanja za prispevke civilne družbe;

| 54. | pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele države ESP z namenom povečati udeležbo žensk v političnem, družbenem in gospodarskem življenju ter spodbuditi enakopravnost moških in žensk, vendar opozarja, da sta diskriminacija žensk in nasilje v družini še vedno zelo pogosta. Zato poziva sodelujoče države, da povečajo prizadevanja za krepitev pravic žensk; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele države ESP z namenom povečati udeležbo žensk v političnem, družbenem in gospodarskem življenju ter spodbuditi enakopravnost moških in žensk, vendar opozarja, da sta diskriminacija žensk in nasilje v družini še vedno zelo pogosta. Zato poziva sodelujoče države, da povečajo prizadevanja za krepitev pravic žensk;

| 55. | zaveda se, da je trgovanje z ljudmi med nekaterimi državami ESP in državami članicami EU še vedno zelo resen problem; |
| --- | --- |

55.

zaveda se, da je trgovanje z ljudmi med nekaterimi državami ESP in državami članicami EU še vedno zelo resen problem;

| 56. | poziva vlado Belorusije, da ratificira Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zadevne protokole ter začne konstruktiven dialog z EU in v celoti sodeluje pri ESP; |
| --- | --- |

56.

poziva vlado Belorusije, da ratificira Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zadevne protokole ter začne konstruktiven dialog z EU in v celoti sodeluje pri ESP;

| 57. | poudarja pomen socialnega dialoga in poziva Jordanijo, Libanon in Maroko, da ratificirajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in pravici do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomen socialnega dialoga in poziva Jordanijo, Libanon in Maroko, da ratificirajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in pravici do kolektivnih pogajanj;

| 58. | poziva Evropsko komisijo, da pri svoji sosedski politiki da prednost zaščiti žrtev trgovanja z ljudmi, kar je v skladu s spoštovanjem človekovih pravic, ki so ključno načelo EU; |
| --- | --- |

58.

poziva Evropsko komisijo, da pri svoji sosedski politiki da prednost zaščiti žrtev trgovanja z ljudmi, kar je v skladu s spoštovanjem človekovih pravic, ki so ključno načelo EU;

| 59. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo v boju proti trgovanju z ljudmi. Zato priporoča lokalnim in regionalnim oblastem v državah ESP, da v skladu z zadevnim nacionalnim zakonodajnim okvirom pripravijo in izvajajo lokalne in regionalne akcijske načrte za boj proti trgovanju z ljudmi, pri tem pa tesno sodelujejo z osrednjo vlado in drugimi državami članicami, da preprečijo trgovanje z ljudmi in zaščitijo žrtve; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo v boju proti trgovanju z ljudmi. Zato priporoča lokalnim in regionalnim oblastem v državah ESP, da v skladu z zadevnim nacionalnim zakonodajnim okvirom pripravijo in izvajajo lokalne in regionalne akcijske načrte za boj proti trgovanju z ljudmi, pri tem pa tesno sodelujejo z osrednjo vlado in drugimi državami članicami, da preprečijo trgovanje z ljudmi in zaščitijo žrtve;

| 60. | poziva lokalne in regionalne oblasti držav članic EU, da pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem držav ESP pri pripravi akcijskih načrtov, ki bi lahko vključevali: ustanovitev specializiranega središča za vire ali podporne enote na regionalni in/ali lokalni ravni, ukrepe zoper trgovanje z ljudmi, kampanje ozaveščanja javnosti, posebno usposabljanje za policijo in strokovnjake, ki imajo stike z žrtvami trgovanja z ljudmi, boljše možnosti za izobraževanje žensk in otrok itd.; |
| --- | --- |

60.

poziva lokalne in regionalne oblasti držav članic EU, da pomagajo lokalnim in regionalnim oblastem držav ESP pri pripravi akcijskih načrtov, ki bi lahko vključevali: ustanovitev specializiranega središča za vire ali podporne enote na regionalni in/ali lokalni ravni, ukrepe zoper trgovanje z ljudmi, kampanje ozaveščanja javnosti, posebno usposabljanje za policijo in strokovnjake, ki imajo stike z žrtvami trgovanja z ljudmi, boljše možnosti za izobraževanje žensk in otrok itd.;

| 61. | pozdravlja dejstvo, da so vse države ESP podpisale Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ter poziva vlade Izraela, Maroka in Jordanije, da podpišejo in ratificirajo prvi in drugi protokol, ki zadevata trgovanje z ljudmi in tihotapljenje priseljencev. |
| --- | --- |

61.

pozdravlja dejstvo, da so vse države ESP podpisale Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ter poziva vlade Izraela, Maroka in Jordanije, da podpišejo in ratificirajo prvi in drugi protokol, ki zadevata trgovanje z ljudmi in tihotapljenje priseljencev.

| 62. | odobrava sklepe predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 1. septembra o sporu v Gruziji in hkrati opozarja na pomembno vlogo, ki jo pri reševanju spora in poznejši prenovi lahko prevzamejo lokalne in regionalne oblasti; poziva vladi Gruzije in Rusije ter oblasti v Južni Osetiji, da nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo omogočili varno in trajno vrnitev vseh beguncev in notranje razseljenih oseb zaradi vojne v Južni Osetiji. |
| --- | --- |

62.

odobrava sklepe predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 1. septembra o sporu v Gruziji in hkrati opozarja na pomembno vlogo, ki jo pri reševanju spora in poznejši prenovi lahko prevzamejo lokalne in regionalne oblasti; poziva vladi Gruzije in Rusije ter oblasti v Južni Osetiji, da nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo omogočili varno in trajno vrnitev vseh beguncev in notranje razseljenih oseb zaradi vojne v Južni Osetiji.

Regionalni konflikti

ODBOR REGIJ

| 63. | znova poudarja, da je v neposrednem interesu EU, da prispeva k reševanju tako imenovanih „zamrznjenih konfliktov“ (3), saj lahko zaradi regionalne eskalacije, nenadzorovanih priseljenskih tokov, prekinitve oskrbe z energijo itd. spodkopljejo tudi evropsko varnost; |
| --- | --- |

63.

znova poudarja, da je v neposrednem interesu EU, da prispeva k reševanju tako imenovanih „zamrznjenih konfliktov“ (3), saj lahko zaradi regionalne eskalacije, nenadzorovanih priseljenskih tokov, prekinitve oskrbe z energijo itd. spodkopljejo tudi evropsko varnost;

| 64. | ponavlja, da bo imela ESP težave pri uresničevanju svojega polnega potenciala, če se ne bodo reševali konflikti, ki zelo otežujejo ali onemogočajo regionalno sodelovanje. Zaradi nezmožnosti osrednjih vlad, da se vključijo v dialog in konstruktivno reševanje konfliktov, na obeh straneh meje najbolj trpijo ljudje in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

64.

ponavlja, da bo imela ESP težave pri uresničevanju svojega polnega potenciala, če se ne bodo reševali konflikti, ki zelo otežujejo ali onemogočajo regionalno sodelovanje. Zaradi nezmožnosti osrednjih vlad, da se vključijo v dialog in konstruktivno reševanje konfliktov, na obeh straneh meje najbolj trpijo ljudje in lokalne skupnosti;

| 65. | poziva EU, da se bolj aktivno vključi v reševanje tako imenovanih „zamrznjenih konfliktov“ s podporo različnim programom za krepitev zaupanja, krizno upravljanje, neposredne stike med ljudmi, „mestno diplomacijo“ ter za ustvarjanje zmogljivosti organizacij civilne družbe na nemirnih ozemljih. EU bi morala imeti vprašanje konfliktov na dnevnem redu vseh sestankov z zadevnimi mednarodnimi institucijami in državami; |
| --- | --- |

65.

poziva EU, da se bolj aktivno vključi v reševanje tako imenovanih „zamrznjenih konfliktov“ s podporo različnim programom za krepitev zaupanja, krizno upravljanje, neposredne stike med ljudmi, „mestno diplomacijo“ ter za ustvarjanje zmogljivosti organizacij civilne družbe na nemirnih ozemljih. EU bi morala imeti vprašanje konfliktov na dnevnem redu vseh sestankov z zadevnimi mednarodnimi institucijami in državami;

| 66. | poziva Evropsko komisijo, da podpre programe za upravljanje meja in ukrepe za krepitev zaupanja med lokalnimi skupnostmi na obeh straneh meje v „separatističnih“ regijah. Krepitev zbliževanja političnih, gospodarskih in pravnih sistemov bo omogočilo boljše družbeno vključevanje in sanacijo infrastrukture. Še posebej pomembni so lokalni projekti za ustvarjanje dohodka; |
| --- | --- |

66.

poziva Evropsko komisijo, da podpre programe za upravljanje meja in ukrepe za krepitev zaupanja med lokalnimi skupnostmi na obeh straneh meje v „separatističnih“ regijah. Krepitev zbliževanja političnih, gospodarskih in pravnih sistemov bo omogočilo boljše družbeno vključevanje in sanacijo infrastrukture. Še posebej pomembni so lokalni projekti za ustvarjanje dohodka;

| 67. | poziva Evropsko komisijo, da uporabi izkušnje iz nedavnega širitvenega procesa in ustvari dobre sosedske odnose, kar je predpogoj za popolno izrabo koristi in potenciala ESP. Komisija bi morala spodbujati zadevne države, v katerih so „konflikti zamrznjeni“, da si neutrudno in resnično prizadevajo za trajno rešitev, ki je sprejemljiva za vse strani. |
| --- | --- |

67.

poziva Evropsko komisijo, da uporabi izkušnje iz nedavnega širitvenega procesa in ustvari dobre sosedske odnose, kar je predpogoj za popolno izrabo koristi in potenciala ESP. Komisija bi morala spodbujati zadevne države, v katerih so „konflikti zamrznjeni“, da si neutrudno in resnično prizadevajo za trajno rešitev, ki je sprejemljiva za vse strani.

V Bruslju, 9. oktobra 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  FRONTEX (Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije) je agencija Evropske unije za varnost zunanjih meja.

1

(2)  CdR 64/2007 fin.

2

(3)  Konflikti v Pridnestrju, Abhaziji, Južni Osetiji, Gorskem Karabahu, Bližnjem vzhodu in zahodni Afriki se označujejo kot „zamrznjeni konflikti“.

3

---

19.12.2008

| 19.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 325/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 325/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---