# Europeiska unionens C 320/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 320 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången16 december 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 320

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången16 december 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 320/01 | Rådets resolution av den 21 november 2008 om en europeisk strategi för flerspråkighet | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 320/01

Rådets resolution av den 21 november 2008 om en europeisk strategi för flerspråkighet

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 320/02 | Rådets beslut av den 27 november 2008 om utnämning av tre ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse | 4 |
| 2008/C 320/03 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 21 november 2008, om rörlighet för ungdomar | 6 |
| 2008/C 320/04 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog i unionens och dess medlemsstaters yttre förbindelser | 10 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/05 | Eurons växelkurs | 13 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 320/02

Rådets beslut av den 27 november 2008 om utnämning av tre ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse

4

2008/C 320/03

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 21 november 2008, om rörlighet för ungdomar

6

2008/C 320/04

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog i unionens och dess medlemsstaters yttre förbindelser

10

Kommissionen

2008/C 320/05

Eurons växelkurs

13

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europaparlamentet |
| 2008/C 320/06 | Meddelande om rekrytering PE/115/S | 14 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/07 | Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla | 15 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5415 – Telenet/Concentra/VAR/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europaparlamentet

2008/C 320/06

Meddelande om rekrytering PE/115/S

14

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 320/07

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

15

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 320/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5415 – Telenet/Concentra/VAR/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 320/09 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 320/09

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/1

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 21 november 2008

om en europeisk strategi för flerspråkighet

(2008/C 320/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM HÄNVISAR TILL

| 1. | rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning (1) i vilken man betonade att språkkunskaper är en av de basfärdigheter som varje medborgare behöver tillägna sig för att effektivt kunna delta i det europeiska kunskapssamhället och därigenom främja såväl integrationen i samhället som den sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

1.

rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning (1) i vilken man betonade att språkkunskaper är en av de basfärdigheter som varje medborgare behöver tillägna sig för att effektivt kunna delta i det europeiska kunskapssamhället och därigenom främja såväl integrationen i samhället som den sociala sammanhållningen,

| 2. | slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002, där man manade till ytterligare åtgärder för att förbättra grundläggande kompetens, i synnerhet genom allmän undervisning i två främmande språk från mycket tidig ålder (2), |
| --- | --- |

2.

slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002, där man manade till ytterligare åtgärder för att förbättra grundläggande kompetens, i synnerhet genom allmän undervisning i två främmande språk från mycket tidig ålder (2),

| 3. | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 30 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (3), |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 30 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (3),

| 4. | rådets slutsatser av den 19 maj 2006 om en europeisk indikator för språkkunskaper (4), där man bekräftade att kunskaper i främmande språk både bidrar till att främja ömsesidig förståelse mellan folken och är en förutsättning för en rörlig arbetskraft samt bidrar till konkurrenskraften i Europeiska unionens ekonomi, |
| --- | --- |

4.

rådets slutsatser av den 19 maj 2006 om en europeisk indikator för språkkunskaper (4), där man bekräftade att kunskaper i främmande språk både bidrar till att främja ömsesidig förståelse mellan folken och är en förutsättning för en rörlig arbetskraft samt bidrar till konkurrenskraften i Europeiska unionens ekonomi,

| 5. | rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (5), där man betonar flerspråkighetens kulturella dimension, bland annat dess roll i samband med tillgång till kultur och dess bidrag till kreativitet, |
| --- | --- |

5.

rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (5), där man betonar flerspråkighetens kulturella dimension, bland annat dess roll i samband med tillgång till kultur och dess bidrag till kreativitet,

| 6. | rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens, där man erkänner den roll som språkinlärning och översättning har när det gäller att förvärva interkulturell kompetens, |
| --- | --- |

6.

rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens, där man erkänner den roll som språkinlärning och översättning har när det gäller att förvärva interkulturell kompetens,

| 7. | rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om flerspråkighet, där bland annat kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2008 utarbeta förslag till en övergripande ram för en flerspråkighetspolitik, |
| --- | --- |

7.

rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om flerspråkighet, där bland annat kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2008 utarbeta förslag till en övergripande ram för en flerspråkighetspolitik,

SOM VÄLKOMNAR

| — | kommissionens meddelande av den 18 september 2008Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande
   (6), |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande av den 18 september 2008Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande
   (6),

SOM NOTERAR

| — | kommissionens grönbok av den 3 juli 2008Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem
   (7), |
| --- | --- |

—

kommissionens grönbok av den 3 juli 2008Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem
   (7),

och som mot bakgrund av överläggningarna vid konferensen om flerspråkighet i Paris den 26 september 2008,

ANSER ATT

| — | språklig och kulturell mångfald är grundläggande för den europeiska identiteten; den är på samma gång ett gemensamt arv, en rikedom, en utmaning och en tillgång för Europa, |
| --- | --- |

—

språklig och kulturell mångfald är grundläggande för den europeiska identiteten; den är på samma gång ett gemensamt arv, en rikedom, en utmaning och en tillgång för Europa,

| — | flerspråkigheten är en viktig övergripande fråga som omfattar det sociala, kulturella och ekonomiska området och därmed också utbildningsområdet, |
| --- | --- |

—

flerspråkigheten är en viktig övergripande fråga som omfattar det sociala, kulturella och ekonomiska området och därmed också utbildningsområdet,

| — | främjande av mindre utbredda europeiska språk utgör ett viktigt bidrag till flerspråkighet, |
| --- | --- |

—

främjande av mindre utbredda europeiska språk utgör ett viktigt bidrag till flerspråkighet,

| — | betydande ansträngningar fortfarande bör göras för att främja språkinlärningen och värdesätta de kulturella aspekterna av språklig mångfald på alla utbildningsnivåer, samtidigt som man förbättrar informationen om de olika europeiska språken och deras utbredning i världen, |
| --- | --- |

—

betydande ansträngningar fortfarande bör göras för att främja språkinlärningen och värdesätta de kulturella aspekterna av språklig mångfald på alla utbildningsnivåer, samtidigt som man förbättrar informationen om de olika europeiska språken och deras utbredning i världen,

| — | flerspråkigheten också är av särskild betydelse för att främja kulturell mångfald, bland annat inom områdena medier och online-innehåll, och den interkulturella dialogen inom Europa och med andra regioner i världen; översättning har en speciell roll i denna process eftersom den utgör en länk mellan språk och kulturer och ger en bred tillgång till olika verk och idéer, |
| --- | --- |

—

flerspråkigheten också är av särskild betydelse för att främja kulturell mångfald, bland annat inom områdena medier och online-innehåll, och den interkulturella dialogen inom Europa och med andra regioner i världen; översättning har en speciell roll i denna process eftersom den utgör en länk mellan språk och kulturer och ger en bred tillgång till olika verk och idéer,

| — | språklig mångfald i Europa utgör en extra tillgång när det gäller att utveckla ekonomiska och kulturella relationer mellan Europeiska unionen och resten av världen, |
| --- | --- |

—

språklig mångfald i Europa utgör en extra tillgång när det gäller att utveckla ekonomiska och kulturella relationer mellan Europeiska unionen och resten av världen,

| — | flerspråklighet bidrar till utveckla kreativitet genom att den ger tillgång till andra sätt att tänka, förhålla sig till världen och ge fantasin spelrum, och |
| --- | --- |

—

flerspråklighet bidrar till utveckla kreativitet genom att den ger tillgång till andra sätt att tänka, förhålla sig till världen och ge fantasin spelrum, och

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH I FULL ÖVERENSSTÄMMELSE MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

1.   främja flerspråklighet för att stärka social sammanhållning, interkulturell dialog och uppbyggnaden av Europa

| a) | öka medvetenheten om fördelarna med språklig mångfald och språkinlärning hos allmänheten och särskilt hos ungdomar som genomgår allmän och yrkesinriktad grundutbildning, |
| --- | --- |

a)

öka medvetenheten om fördelarna med språklig mångfald och språkinlärning hos allmänheten och särskilt hos ungdomar som genomgår allmän och yrkesinriktad grundutbildning,

| b) | ge migranter, särskilt ungdomar, möjlighet till undervisning i mottagarlandets språk, som ett viktigt steg mot framgångsrik integration och anställbarhet samtidigt som deras ursprungsländers språk respekteras, |
| --- | --- |

b)

ge migranter, särskilt ungdomar, möjlighet till undervisning i mottagarlandets språk, som ett viktigt steg mot framgångsrik integration och anställbarhet samtidigt som deras ursprungsländers språk respekteras,

2.   stärka livslång språkinlärning

| a) | sträva efter att ge ungdomar, från mycket tidig ålder och fortsatt, från den allmänna utbildningen till yrkesinriktad och högre utbildning, ett varierat och högkvalitativt utbud av utbildning i språk och kultur som ger dem möjlighet att lära sig minst två främmande språk, något som bidrar till integrationen i kunskapssamhället, |
| --- | --- |

a)

sträva efter att ge ungdomar, från mycket tidig ålder och fortsatt, från den allmänna utbildningen till yrkesinriktad och högre utbildning, ett varierat och högkvalitativt utbud av utbildning i språk och kultur som ger dem möjlighet att lära sig minst två främmande språk, något som bidrar till integrationen i kunskapssamhället,

| b) | göra ansträngningar för att främja att alla tillägnar sig och regelbundet uppdaterar sina språkkunskaper i ett formellt, icke-formellt och informellt sammanhang, |
| --- | --- |

b)

göra ansträngningar för att främja att alla tillägnar sig och regelbundet uppdaterar sina språkkunskaper i ett formellt, icke-formellt och informellt sammanhang,

| c) | sträva efter att bredda valet av de språk som lärs ut på olika utbildningsnivåer – inklusive erkända mindre utbredda språk – så att eleverna kan välja utifrån sådana hänsyn som personliga intressen och geografiskt läge, |
| --- | --- |

c)

sträva efter att bredda valet av de språk som lärs ut på olika utbildningsnivåer – inklusive erkända mindre utbredda språk – så att eleverna kan välja utifrån sådana hänsyn som personliga intressen och geografiskt läge,

| d) | uppmuntra till inlärning och spridning av europeiska språk genom användning av innovativa instrument, t.ex. digital kommunikationsteknik och distansundervisning, och innovativa metoder, t.ex. de som grundar sig på ömsesidig förståelse av språk med gemensamt ursprung, |
| --- | --- |

d)

uppmuntra till inlärning och spridning av europeiska språk genom användning av innovativa instrument, t.ex. digital kommunikationsteknik och distansundervisning, och innovativa metoder, t.ex. de som grundar sig på ömsesidig förståelse av språk med gemensamt ursprung,

| e) | främja utvärdering av de studerande genom erkända verktyg, t.ex. Europarådets gemensamma europeiska referensram för språk och Europass-Språkpass, och – om så är lämpligt – den europeiska indikatorn för språkkunskaper, |
| --- | --- |

e)

främja utvärdering av de studerande genom erkända verktyg, t.ex. Europarådets gemensamma europeiska referensram för språk och Europass-Språkpass, och – om så är lämpligt – den europeiska indikatorn för språkkunskaper,

| f) | särskilt uppmärksamma språklärarnas vidarebildning och stärka språkkunskaperna hos andra lärare i allmänhet för att främja undervisning på främmande språk i icke-språkliga ämnen (språk- och innehållsintegrerad inlärning), |
| --- | --- |

f)

särskilt uppmärksamma språklärarnas vidarebildning och stärka språkkunskaperna hos andra lärare i allmänhet för att främja undervisning på främmande språk i icke-språkliga ämnen (språk- och innehållsintegrerad inlärning),

| g) | främja europeisk rörlighet och utbyten mellan språklärare för att så många som möjligt ska ha tillbringat en period i det land vars språk de undervisar i, |
| --- | --- |

g)

främja europeisk rörlighet och utbyten mellan språklärare för att så många som möjligt ska ha tillbringat en period i det land vars språk de undervisar i,

| h) | utnyttja programmet för livslångt lärande och andra relevanta nationella program för att erbjuda alla målgrupper – särskilt ungdomar som genomgår utbildning och lärare – möjlighet till rörlighet, så att de kan förbättra sina språkkunskaper, och sådana initiativ som den europeiska kvalitetsmärkningen för språk för att utarbeta material för inlärning och undervisning i språk, |
| --- | --- |

h)

utnyttja programmet för livslångt lärande och andra relevanta nationella program för att erbjuda alla målgrupper – särskilt ungdomar som genomgår utbildning och lärare – möjlighet till rörlighet, så att de kan förbättra sina språkkunskaper, och sådana initiativ som den europeiska kvalitetsmärkningen för språk för att utarbeta material för inlärning och undervisning i språk,

3.   i ökad grad främja flerspråkighet som en faktor för den europeiska ekonomins konkurrenskraft och människors rörlighet och anställbarhet

| a) | stödja ett utbud och en inlärning av många olika språk, så att företagen, särskilt små och medelstora företag, breddar sitt tillträde till världsmarknaderna – särskilt tillväxtmarknader – i hela världen, |
| --- | --- |

a)

stödja ett utbud och en inlärning av många olika språk, så att företagen, särskilt små och medelstora företag, breddar sitt tillträde till världsmarknaderna – särskilt tillväxtmarknader – i hela världen,

| b) | verka för att större hänsyn tas till språkkunskaper i samband med de anställdas karriärutveckling, särskilt i små och medelsstora företag, |
| --- | --- |

b)

verka för att större hänsyn tas till språkkunskaper i samband med de anställdas karriärutveckling, särskilt i små och medelsstora företag,

| c) | ta de europeiska strukturfonderna i anspråk, när så är lämpligt, för att tillhandahålla arbetsspecifik språkundervisning i yrkesinriktad fortbildning och i vuxenutbildning, |
| --- | --- |

c)

ta de europeiska strukturfonderna i anspråk, när så är lämpligt, för att tillhandahålla arbetsspecifik språkundervisning i yrkesinriktad fortbildning och i vuxenutbildning,

| d) | utvärdera och utnyttja språkkunskaperna hos medborgare med invandrarbakgrund som ett sätt att förstärka både den interkulturella dialogen och ekonomisk konkurrenskraft, |
| --- | --- |

d)

utvärdera och utnyttja språkkunskaperna hos medborgare med invandrarbakgrund som ett sätt att förstärka både den interkulturella dialogen och ekonomisk konkurrenskraft,

4.   främja språklig mångfald och interkulturell dialog genom att öka stödet till översättning för att uppmuntra spridning av verk och av idéer och kunskaper i Europa och övriga världen

| A. | inom ramen för befintliga politiska riktlinjer och program






  a) | bättre informera allmänheten, och särskilt yrkesutövande européer, om nationella och europeiska hjälpmedel vid översättning av litterära, vetenskapliga eller tekniska texter, inklusive kulturellt och kreativt online-innehåll, övertextning av scenkonst och undertextning av audiovisuella verk och filmer, |
| --- | --- | --- |

A.

inom ramen för befintliga politiska riktlinjer och program

a)

bättre informera allmänheten, och särskilt yrkesutövande européer, om nationella och europeiska hjälpmedel vid översättning av litterära, vetenskapliga eller tekniska texter, inklusive kulturellt och kreativt online-innehåll, övertextning av scenkonst och undertextning av audiovisuella verk och filmer,

| b) | inom befintliga europeiska program samordna och stärka stödet till åtgärder som främjar översättning, |
| --- | --- |

b)

inom befintliga europeiska program samordna och stärka stödet till åtgärder som främjar översättning,

| c) | utveckla möjligheterna till och kvaliteten på översättarutbildning och förbättra informationen om översättaryrket och utbildningsmöjligheterna till berörda målgrupper (elever, universitetsstuderande, företag, osv.), |
| --- | --- |

c)

utveckla möjligheterna till och kvaliteten på översättarutbildning och förbättra informationen om översättaryrket och utbildningsmöjligheterna till berörda målgrupper (elever, universitetsstuderande, företag, osv.),

| d) | stödja nätverk av flerspråkiga termbaser som inrättas för att underlätta översättarnas och tolkarnas arbete, |
| --- | --- |

d)

stödja nätverk av flerspråkiga termbaser som inrättas för att underlätta översättarnas och tolkarnas arbete,

| e) | främja utvecklingen av språkteknik, särskilt inom översättnings- och tolkningsområdet, genom att dels främja samarbetet mellan kommissionen, medlemsstaterna, lokala myndigheter, forskningsorgan och näringslivet, dels garantera samverkan mellan forskningsprogrammen, fastställda tillämpningsområden och teknikanvändning inom unionens samtliga språk, |
| --- | --- |

e)

främja utvecklingen av språkteknik, särskilt inom översättnings- och tolkningsområdet, genom att dels främja samarbetet mellan kommissionen, medlemsstaterna, lokala myndigheter, forskningsorgan och näringslivet, dels garantera samverkan mellan forskningsprogrammen, fastställda tillämpningsområden och teknikanvändning inom unionens samtliga språk,

| B. | inleda en diskussion om vikten av och möjligheten att på sikt genomföra ett specifikt stödprogram för översättning som lever upp till den kulturella, tekniska och yrkesmässiga utmaning som ett sådant innebär, |
| --- | --- |

B.

inleda en diskussion om vikten av och möjligheten att på sikt genomföra ett specifikt stödprogram för översättning som lever upp till den kulturella, tekniska och yrkesmässiga utmaning som ett sådant innebär,

5.   främja Europeiska unionens språk i världen

| a) | stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan deras kulturella institutioner eller andra representativa organ i tredjeländer och underlätta språkliga partnerskap och interkulturell dialog med länder som inte är medlemmar i unionen, |
| --- | --- |

a)

stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan deras kulturella institutioner eller andra representativa organ i tredjeländer och underlätta språkliga partnerskap och interkulturell dialog med länder som inte är medlemmar i unionen,

| b) | på bästa sätt utnyttja de europeiska språkens möjligheter när det gäller att utveckla en kulturell och ekonomiska dialog med resten av världen och främja EU:s roll på den internationella scenen, |
| --- | --- |

b)

på bästa sätt utnyttja de europeiska språkens möjligheter när det gäller att utveckla en kulturell och ekonomiska dialog med resten av världen och främja EU:s roll på den internationella scenen,

| c) | utöka samarbetet med både nationella och internationella organisationer, särskilt Europarådet och UNESCO, genom att arbeta på området för språkinlärning och språklig och kulturell mångfald, |
| --- | --- |

c)

utöka samarbetet med både nationella och internationella organisationer, särskilt Europarådet och UNESCO, genom att arbeta på området för språkinlärning och språklig och kulturell mångfald,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 1. | stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att nå målen i denna resolution genom att fullt ut utnyttja potentialen i det europeiska samarbetet på utbildnings- och kulturområdena och andra relevanta politikområden, |
| --- | --- |

1.

stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att nå målen i denna resolution genom att fullt ut utnyttja potentialen i det europeiska samarbetet på utbildnings- och kulturområdena och andra relevanta politikområden,

| 2. | anta åtgärder inom ramen för den nya övergripande ramen för flerspråkighetspolitik och inom ramen för sina befogenheter i syfte att ta vederbörlig hänsyn till medborgarnas och institutionernas språkbehov, och särskilt beakta






  — | förbindelserna mellan gemenskapsinstitutionerna och allmänheten, |
| --- | --- | --- |

2.

anta åtgärder inom ramen för den nya övergripande ramen för flerspråkighetspolitik och inom ramen för sina befogenheter i syfte att ta vederbörlig hänsyn till medborgarnas och institutionernas språkbehov, och särskilt beakta

—

förbindelserna mellan gemenskapsinstitutionerna och allmänheten,

| — | förbindelserna mellan gemenskapsinstitutionerna och de nationella institutionerna samt lägga särskild vikt vid att lämna information på alla officiella språk och främja flerspråkigheten på kommissionens webbplatser, |
| --- | --- |

—

förbindelserna mellan gemenskapsinstitutionerna och de nationella institutionerna samt lägga särskild vikt vid att lämna information på alla officiella språk och främja flerspråkigheten på kommissionens webbplatser,

| 3. | senast i mitten av 2011 rapportera om genomförandet av denna resolution, i samarbete med medlemsstaterna, och lägga särskild tonvikt på exempel på god praxis, |
| --- | --- |

3.

senast i mitten av 2011 rapportera om genomförandet av denna resolution, i samarbete med medlemsstaterna, och lägga särskild tonvikt på exempel på god praxis,

| 4. | periodvis ompröva situationen vad avser språkkunskaper i Europa, särskilt på grundval av den eventuella forskning som medlemsstaterna bedriver, den gemensamma europeiska referensramen för språk och, om så är lämpligt, den europeiska indikatorn för språkkunskaper. |
| --- | --- |

4.

periodvis ompröva situationen vad avser språkkunskaper i Europa, särskilt på grundval av den eventuella forskning som medlemsstaterna bedriver, den gemensamma europeiska referensramen för språk och, om så är lämpligt, den europeiska indikatorn för språkkunskaper.

---

(1)  EGT C 50, 23.2.2002.

(2)  SN 100/02, punkt 44, s. 19.

(3)  EGT L 412, 30.12.2006, s. 44.

(4)  EUT C 172, 25.7.2006, s. 1.

(5)  EUT C 143, 10.6.2008.

(6)  13253/08 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3.

(7)  11631/08 + ADD 1 (KOM(2008) 423 slutlig).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/4

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 november 2008

om utnämning av tre ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse

(2008/C 320/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (1), särskilt artikel 79, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 bör rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 bör rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse.

| (2) | Genom beslut av den 7 juni 2007 (2) utsåg rådet 27 ledamöter till Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut av den 7 juni 2007 (2) utsåg rådet 27 ledamöter till Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse.

| (3) | Den finska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den finska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2013. |
| --- | --- |

(3)

Den finska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den finska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2013.

| (4) | Den lettiska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den lettiska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2011. |
| --- | --- |

(4)

Den lettiska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den lettiska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2011.

| (5) | Den portugisiska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den portugisiska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2011. |
| --- | --- |

(5)

Den portugisiska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den portugisiska representanten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny representant, som bör utses för perioden fram till och med den 31 maj 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Pirkko KIVELÄ med finländskt medborgarskap, född den 23 oktober 1953, ska utses till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse i stället för Jukka MALM under perioden 17 december 2008–31 maj 2013.

Artikel 2

Armands PLĀTE med lettiskt medborgarskap, född den 27 februari 1962, ska utses till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse i stället för Ilze KIRSTUKA under perioden 17 december 2008–31 maj 2011.

Artikel 3

Maria Fernanda SANTIAGO med portugisiskt medborgarskap, född den 28 januari 1948, ska utses till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse i stället för António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUES under perioden 17 december 2008–31 maj 2011.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 november 2008.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/6

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 21 november 2008, om rörlighet för ungdomar

(2008/C 320/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

BEAKTAR FÖLJANDE:

| 1. | Europeiska rådet enades vid sina möten i Lissabon i mars 2000 och i Barcelona i mars 2002 om att fastställa ett strategiskt mål för Europeiska unionen för att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi senast 2010, att göra Europeiska unionens utbildningssystem till kvalitetsreferens för hela världen senast 2010 och att upprätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet och innovation. |
| --- | --- |

1.

Europeiska rådet enades vid sina möten i Lissabon i mars 2000 och i Barcelona i mars 2002 om att fastställa ett strategiskt mål för Europeiska unionen för att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi senast 2010, att göra Europeiska unionens utbildningssystem till kvalitetsreferens för hela världen senast 2010 och att upprätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet och innovation.

| 2. | Europeiska rådet enades vid mötet i Bryssel i mars 2008 om målet att undanröja hindren för fri rörlighet för kunskap genom att skapa en ”femte frihet” som bland annat innebär ökad gränsöverskridande rörlighet för forskare, studenter, vetenskapsmän och universitetslärare. |
| --- | --- |

2.

Europeiska rådet enades vid mötet i Bryssel i mars 2008 om målet att undanröja hindren för fri rörlighet för kunskap genom att skapa en ”femte frihet” som bland annat innebär ökad gränsöverskridande rörlighet för forskare, studenter, vetenskapsmän och universitetslärare.

| 3. | Europaparlamentets och rådets beslut att upprätta handlingsprogram för perioden 2007–2013 inom området utbildning och lärande för livet och under ungdomsåren syftar alla till att främja rörligheten; de europeiska programmen och insatserna inom forskning och företagspolitik samt strukturfonderna har också detta som gemensamt mål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets och rådets beslut att upprätta handlingsprogram för perioden 2007–2013 inom området utbildning och lärande för livet och under ungdomsåren syftar alla till att främja rörligheten; de europeiska programmen och insatserna inom forskning och företagspolitik samt strukturfonderna har också detta som gemensamt mål.

| 4. | I Europaparlamentets och rådets rekommendation om den europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (2006) föreslogs huvudprinciperna för att garantera bästa möjliga förutsättningar för att förbereda, följa och utvärdera unga människors rörlighetsperioder i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

I Europaparlamentets och rådets rekommendation om den europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (2006) föreslogs huvudprinciperna för att garantera bästa möjliga förutsättningar för att förbereda, följa och utvärdera unga människors rörlighetsperioder i en annan medlemsstat.

| 5. | Bolognaprocessen för högre utbildning och Köpenhamnsprocessen för yrkesutbildning syftar till att inrätta ett europeiskt område som ger ökad rörlighet för studerande och lärare, ökad insyn i erkännande av kvalifikationer och av perioder av studier och yrkesutbildning och bättre samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

5.

Bolognaprocessen för högre utbildning och Köpenhamnsprocessen för yrkesutbildning syftar till att inrätta ett europeiskt område som ger ökad rörlighet för studerande och lärare, ökad insyn i erkännande av kvalifikationer och av perioder av studier och yrkesutbildning och bättre samarbete mellan institutionerna.

| 6. | De olika europeiska instrument som redan finns (den europeiska ramen för kvalifikationer, det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS) och Europass) och som kommer att införas (det europeiska meritöverföringssystemet för yrkesutbildning (ECVET)) syftar både till att göra det möjligt för europeiska medborgare att nå ett bättre erkännande av sina kvalifikationer och färdigheter och att förbättra dem och till att ge dem information om möjligheterna till lärande i hela Europa (PLOTEUS-portalen och portalen i ”Study in Europe”) (1). |
| --- | --- |

6.

De olika europeiska instrument som redan finns (den europeiska ramen för kvalifikationer, det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS) och Europass) och som kommer att införas (det europeiska meritöverföringssystemet för yrkesutbildning (ECVET)) syftar både till att göra det möjligt för europeiska medborgare att nå ett bättre erkännande av sina kvalifikationer och färdigheter och att förbättra dem och till att ge dem information om möjligheterna till lärande i hela Europa (PLOTEUS-portalen och portalen i ”Study in Europe”) (1).

| 7. | Rådets slutsatser om interkulturell kompetens från maj 2008 betonar rörlighetens roll när det gäller att nå denna kompetens. |
| --- | --- |

7.

Rådets slutsatser om interkulturell kompetens från maj 2008 betonar rörlighetens roll när det gäller att nå denna kompetens.

| 8. | I rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet inom Europeiska unionen av den 20 november 2008 tas frågor upp som särskilt hänger samman med unga volontärers rörlighet, |
| --- | --- |

8.

I rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet inom Europeiska unionen av den 20 november 2008 tas frågor upp som särskilt hänger samman med unga volontärers rörlighet,

VÄLKOMNAR rapporten från expertforumet på hög nivå om rörlighet som Europeiska kommissionen offentliggjorde i juni 2008 (2) efter en begäran från rådet att främja och utvidga rörligheten till förmån för andra ungdomskategorier än studerande samt rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 maj 2008Att främja ungdomars mobilitet i Europa – villkor och tidsperspektiv,

ÄR MEDVETET OM att

ungdomars rörlighet i Europa, som är baserad på principen om fri rörlighet som ska gagna varje europeisk medborgare och är en central del av det europeiska samarbetet när det gäller utbildning vare sig denna är formell, informell eller icke-formell och en avgörande utmaning för ett kunskapsbaserat Europa, är ett viktigt redskap för att

| — | främja känslan av att tillhöra Europa, |
| --- | --- |

—

främja känslan av att tillhöra Europa,

| — | främja social och yrkesmässig integration, |
| --- | --- |

—

främja social och yrkesmässig integration,

| — | garantera den europeiska ekonomins konkurrenskraft i en globaliserad värld, |
| --- | --- |

—

garantera den europeiska ekonomins konkurrenskraft i en globaliserad värld,

KONSTATERAR att

ungdomars rörlighet trots att Erasmusprogrammet varit framgångsrikt fortfarande alltför ofta utgör ett undantag, något som även gäller studerande, av vilka endast en mindre andel beger sig till en annan medlemsstat för studier eller en period av yrkesutbildning i ett företag. Rörligheten är fortfarande ojämnt fördelad beroende på typ av utbildning, sektor, ämnesområden, länder och social bakgrund på grund av i synnerhet avsaknad av information, finansieringsproblem och svårigheter att få studieperioder utomlands erkända inom olika kurser. Rörlighet är ännu otillräckligt känt på grund av bristande information av god kvalitet och tillförlitlig och jämförbar statistik utanför ramen för gemenskapsprogrammen,

BETONAR FÖLJANDE PRINCIPER:

| 1. | rörligheten angår alla unga européer, vare sig de är skolelever, studerande, lärlingar, volontärer, lärare, unga forskare, utbildare, ungdomsarbetare, entreprenörer eller unga människor på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

1.

rörligheten angår alla unga européer, vare sig de är skolelever, studerande, lärlingar, volontärer, lärare, unga forskare, utbildare, ungdomsarbetare, entreprenörer eller unga människor på arbetsmarknaden,

| 2. | rörlighet bör i första hand förstås som fysisk rörlighet, vilket innebär att vistas i ett annat land för studier, yrkespraktik, samhällsarbete eller vidareutbildning inom ramen för livslångt lärande. Trots detta kan ”virtuell rörlighet”, dvs. användningen av IKT för att utveckla partnerskap eller utbyte över stora avstånd med ungdomar i andra länder som en del av strukturerade utbildningsprojekt också på ett avgörande sätt bidra till rörlighet, särskilt i skolsammanhang, |
| --- | --- |

2.

rörlighet bör i första hand förstås som fysisk rörlighet, vilket innebär att vistas i ett annat land för studier, yrkespraktik, samhällsarbete eller vidareutbildning inom ramen för livslångt lärande. Trots detta kan ”virtuell rörlighet”, dvs. användningen av IKT för att utveckla partnerskap eller utbyte över stora avstånd med ungdomar i andra länder som en del av strukturerade utbildningsprojekt också på ett avgörande sätt bidra till rörlighet, särskilt i skolsammanhang,

| 3. | rörlighet bör inte ses som ett mål i sig utan som ett prioriterat sätt att stärka det europeiska medborgarskapet och den europeiska konkurrenskraften, bredda och berika ungdomars utbildning och erfarenhet, stärka deras mångsidighet och anställbarhet samt öka deras interkulturella förståelse genom språkkunskaper och kunskap om andra kulturer, |
| --- | --- |

3.

rörlighet bör inte ses som ett mål i sig utan som ett prioriterat sätt att stärka det europeiska medborgarskapet och den europeiska konkurrenskraften, bredda och berika ungdomars utbildning och erfarenhet, stärka deras mångsidighet och anställbarhet samt öka deras interkulturella förståelse genom språkkunskaper och kunskap om andra kulturer,

| 4. | om en ambitiös och övergripande politik för rörlighet i Europa ska lyckas måste den väcka intresse för rörlighet hos alla ungdomar, ha som mål att gradvis leda till att en rörlighetsperiod i ett annat europeiskt land blir allmän regel och ges lämpliga ekonomiska medel för att klara denna utmaning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de studerande som, med hänsyn till deras socioekonomiska bakgrund eller särskilda behov, kräver extra ekonomiskt stöd. En sådan politik bör även inriktas på åtgärder för att förbereda och främja rörlighet och erkännande av de inlärningsresultat som förvärvats i samband med en rörlighetsperiod och bör främja ökad rörlighet för lärare och utbildare som har en viktig roll när det gäller dessa åtgärder, |
| --- | --- |

4.

om en ambitiös och övergripande politik för rörlighet i Europa ska lyckas måste den väcka intresse för rörlighet hos alla ungdomar, ha som mål att gradvis leda till att en rörlighetsperiod i ett annat europeiskt land blir allmän regel och ges lämpliga ekonomiska medel för att klara denna utmaning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de studerande som, med hänsyn till deras socioekonomiska bakgrund eller särskilda behov, kräver extra ekonomiskt stöd. En sådan politik bör även inriktas på åtgärder för att förbereda och främja rörlighet och erkännande av de inlärningsresultat som förvärvats i samband med en rörlighetsperiod och bör främja ökad rörlighet för lärare och utbildare som har en viktig roll när det gäller dessa åtgärder,

| 5. | denna rörlighetspolitik syftar framför allt till rörlighet inom Europa men kan även bidra till att utveckla rörlighet mellan Europa och tredjeländer, |
| --- | --- |

5.

denna rörlighetspolitik syftar framför allt till rörlighet inom Europa men kan även bidra till att utveckla rörlighet mellan Europa och tredjeländer,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | anta målsättningen att göra perioder av lärande utomlands till allmän regel snarare än undantag för alla unga européer, genom att öka möjligheterna till gränsöverskridande rörlighet inom olika utbildningsområden och, med vederbörlig hänsyn till nationella ramar och nationell lagstiftning, inom volontärverksamheten, |
| --- | --- |

1.

anta målsättningen att göra perioder av lärande utomlands till allmän regel snarare än undantag för alla unga européer, genom att öka möjligheterna till gränsöverskridande rörlighet inom olika utbildningsområden och, med vederbörlig hänsyn till nationella ramar och nationell lagstiftning, inom volontärverksamheten,

| 2. | i detta syfte uppfylla de mål som fastställts genom Europeiska unionens program på de områden som rör utbildning, ungdom, kultur, medborgarskap och forskning för perioden 2007–2013, |
| --- | --- |

2.

i detta syfte uppfylla de mål som fastställts genom Europeiska unionens program på de områden som rör utbildning, ungdom, kultur, medborgarskap och forskning för perioden 2007–2013,

| 3. | på grundval av arbetet inom expertforumet på hög nivå i så hög grad som möjligt sträva efter att uppfylla följande mål för perioden efter 2013:






  3.1 | varje ung människa bör ha möjlighet att delta i någon form av rörlighet vare sig det är frågan om studier eller yrkesutbildning i form av praktik eller inom ramen för volontärverksamhet. I synnerhet bör:






  — | alla elever inom det allmänna utbildningssystemet eller inom yrkesutbildningen ha möjlighet att delta i ett rörlighetsprogram under sina studier, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

på grundval av arbetet inom expertforumet på hög nivå i så hög grad som möjligt sträva efter att uppfylla följande mål för perioden efter 2013:

3.1

varje ung människa bör ha möjlighet att delta i någon form av rörlighet vare sig det är frågan om studier eller yrkesutbildning i form av praktik eller inom ramen för volontärverksamhet. I synnerhet bör:

—

alla elever inom det allmänna utbildningssystemet eller inom yrkesutbildningen ha möjlighet att delta i ett rörlighetsprogram under sina studier,

| — | alla som studerar på universitet eller högskola ha möjlighet att förlägga en period av studier, yrkesutbildning eller praktik utomlands. Institutioner för högre utbildning bör uppmanas att se till att sådana rörlighetsperioder utgör en del av universitetskurserna, antingen under studiernas första eller andra cykel, |
| --- | --- |

—

alla som studerar på universitet eller högskola ha möjlighet att förlägga en period av studier, yrkesutbildning eller praktik utomlands. Institutioner för högre utbildning bör uppmanas att se till att sådana rörlighetsperioder utgör en del av universitetskurserna, antingen under studiernas första eller andra cykel,

| — | möjligheterna till rörlighet inom ramen för yrkesutbildning förbättras avsevärt, |
| --- | --- |

—

möjligheterna till rörlighet inom ramen för yrkesutbildning förbättras avsevärt,

| 3.2 | rörligheten för lärare, utbildare och annan undervisningspersonal bör ökas, särskilt inom ramen för nuvarande program, |
| --- | --- |

3.2

rörligheten för lärare, utbildare och annan undervisningspersonal bör ökas, särskilt inom ramen för nuvarande program,

| 4. | förverkliga dessa mål på olika nivåer för att ge unga människor ökade möjligheter till rörlighet och genomföra partnerskap för rörlighet tillsammans med alla intresserade parter – offentliga myndigheter, företag, utbildningsanstalter – och det civila samhället, |
| --- | --- |

4.

förverkliga dessa mål på olika nivåer för att ge unga människor ökade möjligheter till rörlighet och genomföra partnerskap för rörlighet tillsammans med alla intresserade parter – offentliga myndigheter, företag, utbildningsanstalter – och det civila samhället,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN anta åtgärder som tar hänsyn till nationella omständigheter och nationell lagstiftning för att gradvis undanröja hindren för rörlighet inom olika områden och se till att utbildningsperioder utomlands erkänns. Inom ramen för utövandet av den öppna samordningsmetoden på områden som rör utbildning, kultur och ungdom bör de särskilt sträva efter att

1.   Förbättra möjligheterna till rörlighet för alla unga människor

| 1.1 | förbättra förvaltningen av den offentliga sektorns stöd till rörlighet genom att främja en samordnad insats både från de politiska aktörerna (Europeiska unionen, staten, regionala och lokala myndigheter) och de administrativa aktörerna (i synnerhet de nationella organ som ansvarar för förvaltningen av gemenskapsprogrammen), |
| --- | --- |

1.1

förbättra förvaltningen av den offentliga sektorns stöd till rörlighet genom att främja en samordnad insats både från de politiska aktörerna (Europeiska unionen, staten, regionala och lokala myndigheter) och de administrativa aktörerna (i synnerhet de nationella organ som ansvarar för förvaltningen av gemenskapsprogrammen),

| 1.2 | fullt ut utnyttja alla de möjligheter som för närvarande ges genom EU-program avseende virtuell rörlighet och är riktade till såväl ungdomar som utbildningspersonal i allmänhet, |
| --- | --- |

1.2

fullt ut utnyttja alla de möjligheter som för närvarande ges genom EU-program avseende virtuell rörlighet och är riktade till såväl ungdomar som utbildningspersonal i allmänhet,

| 1.3 | ta hänsyn till behoven, särskilt i fråga om finansieringen, när det gäller de studerande som har det sämst ställt, och som annars inte skulle kunna utnyttja rörlighetsprogrammen, |
| --- | --- |

1.3

ta hänsyn till behoven, särskilt i fråga om finansieringen, när det gäller de studerande som har det sämst ställt, och som annars inte skulle kunna utnyttja rörlighetsprogrammen,

| 1.4 | främja utvecklingen av nya möjligheter till rörlighet, särskilt genom att






  — | utvidga partnerskap som innefattar erkända rörlighetsperioder på andra utbildningsanstalter eller i andra strukturer, särskilt föreningar, |
| --- | --- | --- |

1.4

främja utvecklingen av nya möjligheter till rörlighet, särskilt genom att

—

utvidga partnerskap som innefattar erkända rörlighetsperioder på andra utbildningsanstalter eller i andra strukturer, särskilt föreningar,

| — | öka antalet dubbla eller gemensamma utbildningsbevis, |
| --- | --- |

—

öka antalet dubbla eller gemensamma utbildningsbevis,

| — | öka stödet till rörlighet inom yrkesutbildning för unga människor, inbegripet lärlingar, |
| --- | --- |

—

öka stödet till rörlighet inom yrkesutbildning för unga människor, inbegripet lärlingar,

| — | i större omfattning utnyttja kultur- och språkresor, |
| --- | --- |

—

i större omfattning utnyttja kultur- och språkresor,

| — | främja att elever, inbegripet från europeiska konstskolor, samlas för att genomföra gemensamma projekt, |
| --- | --- |

—

främja att elever, inbegripet från europeiska konstskolor, samlas för att genomföra gemensamma projekt,

| — | inrätta fortbildningsmoduler anordnade av universiteten, till exempel sommarkurser, |
| --- | --- |

—

inrätta fortbildningsmoduler anordnade av universiteten, till exempel sommarkurser,

| — | öka rörligheten mellan företagen och mellan företagen och den akademiska världen, inom yrkesutbildningen och mellan forskningssamfunden, |
| --- | --- |

—

öka rörligheten mellan företagen och mellan företagen och den akademiska världen, inom yrkesutbildningen och mellan forskningssamfunden,

| — | skapa möjligheter till utbyten inom ramen för volontärverksamheten. |
| --- | --- |

—

skapa möjligheter till utbyten inom ramen för volontärverksamheten.

2.   Ge bättre information om befintliga rörlighetsprogram

| 2.1 | öka medvetenheten om fördelarna med rörlighet bland ungdomar, personal som ansvarar för dem och personer i deras nära umgänge (i synnerhet familj, lärare och undervisningspersonal) och ungdomsarbetare, och i detta syfte på alla sätt underlätta tillgången till information för dessa målgrupper, |
| --- | --- |

2.1

öka medvetenheten om fördelarna med rörlighet bland ungdomar, personal som ansvarar för dem och personer i deras nära umgänge (i synnerhet familj, lärare och undervisningspersonal) och ungdomsarbetare, och i detta syfte på alla sätt underlätta tillgången till information för dessa målgrupper,

| 2.2 | ytterligare stärka främjandet och genomförandet av Europeiska unionens program på de områden som rör utbildning, ungdom, kultur, medborgarskap och forskning. |
| --- | --- |

2.2

ytterligare stärka främjandet och genomförandet av Europeiska unionens program på de områden som rör utbildning, ungdom, kultur, medborgarskap och forskning.

3.   Förenkla förfarandena

| 3.1 | fortsätta att förenkla bestämmelserna om genomförandet av Europeiska unionens program och särskilt se till att de fleråriga avtalen utnyttjas, särskilt på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet; sådana avtal är en förutsättning för att etablera bestående partnerskap mellan utbildningsanstalter för yrkesutbildning och företag, |
| --- | --- |

3.1

fortsätta att förenkla bestämmelserna om genomförandet av Europeiska unionens program och särskilt se till att de fleråriga avtalen utnyttjas, särskilt på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet; sådana avtal är en förutsättning för att etablera bestående partnerskap mellan utbildningsanstalter för yrkesutbildning och företag,

| 3.2 | genomföra eller främja utvecklingen av en strategi för ekonomiskt incitament för organisationer och aktörer, särskilt lärare, utbildare och ungdomsarbetare som organiserar rörlighet över hela Europa för de ungdomar som de ansvarar för, |
| --- | --- |

3.2

genomföra eller främja utvecklingen av en strategi för ekonomiskt incitament för organisationer och aktörer, särskilt lärare, utbildare och ungdomsarbetare som organiserar rörlighet över hela Europa för de ungdomar som de ansvarar för,

| 3.3 | förbättra erkännandet av de kunskaper som har förvärvats i samband med rörlighet genom att i så hög grad som möjligt generalisera valideringen av inlärningsresultaten för alla rörlighetsperioder i Europa – ett mål som underlättas genom den kommande jämförelsen, senast 2010, av medlemsstaternas kvalifikationssystem med den europeiska referensramen för kvalifikationer och genom europeiska instrument såsom Europass, ungdomspasset, ECTS-poäng och ECVET-systemet. |
| --- | --- |

3.3

förbättra erkännandet av de kunskaper som har förvärvats i samband med rörlighet genom att i så hög grad som möjligt generalisera valideringen av inlärningsresultaten för alla rörlighetsperioder i Europa – ett mål som underlättas genom den kommande jämförelsen, senast 2010, av medlemsstaternas kvalifikationssystem med den europeiska referensramen för kvalifikationer och genom europeiska instrument såsom Europass, ungdomspasset, ECTS-poäng och ECVET-systemet.

4.   Bredda och diversifiera finansieringskällorna för ungdomars rörlighet

| 4.1 | stödja rörligheten för ungdomar genom lämplig gemenskapsfinansiering, inom budgetramen, särskilt genom strukturfonderna – främst genom bättre utnyttjande av de möjligheter som ges genom Europeiska socialfonden – och på lång sikt genom att anpassa deras inriktning och förvaltning för att ta hänsyn till rörlighetsmålet, |
| --- | --- |

4.1

stödja rörligheten för ungdomar genom lämplig gemenskapsfinansiering, inom budgetramen, särskilt genom strukturfonderna – främst genom bättre utnyttjande av de möjligheter som ges genom Europeiska socialfonden – och på lång sikt genom att anpassa deras inriktning och förvaltning för att ta hänsyn till rörlighetsmålet,

| 4.2 | uppmuntra ökad bredd och bättre komplementaritet mellan olika sätt att finansiera projekten för ungdomsrörlighet genom att utnyttja offentliga och privata finansieringskällor inom gränserna för deras respektive kapacitet (staten, regionala och lokala myndigheter, företag, banker, inbegripet Europeiska investeringsbanken, stiftelser, europeiska yrkesorganisationer etc.), |
| --- | --- |

4.2

uppmuntra ökad bredd och bättre komplementaritet mellan olika sätt att finansiera projekten för ungdomsrörlighet genom att utnyttja offentliga och privata finansieringskällor inom gränserna för deras respektive kapacitet (staten, regionala och lokala myndigheter, företag, banker, inbegripet Europeiska investeringsbanken, stiftelser, europeiska yrkesorganisationer etc.),

| 4.3 | ta hänsyn till de särskilda ekonomiska behoven hos de studerande som har den sämsta socioekonomiska bakgrunden eller med särskilda behov så att de kan delta i rörlighetsprogrammen. |
| --- | --- |

4.3

ta hänsyn till de särskilda ekonomiska behoven hos de studerande som har den sämsta socioekonomiska bakgrunden eller med särskilda behov så att de kan delta i rörlighetsprogrammen.

5.   Tillämpa principerna i den europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet inom utbildningen på alla former av ungdomsrörlighet, särskilt när det gäller bestämmelserna för förberedelse, stöd och utvärdering av rörlighetsperioder

| 5.1 | uppmuntra utbyte av bästa praxis för att öka kapaciteten och förbättra kvaliteten när det gäller att ta emot unga européer som deltar i rörlighetsprojekt, |
| --- | --- |

5.1

uppmuntra utbyte av bästa praxis för att öka kapaciteten och förbättra kvaliteten när det gäller att ta emot unga européer som deltar i rörlighetsprojekt,

| 5.2 | uppmana de ansvariga aktörerna att förbättra boendeförhållanden, levnads- och studievillkor för unga européer som deltar i rörlighetsprojekt, särskilt på ”campus” i högre utbildning, |
| --- | --- |

5.2

uppmana de ansvariga aktörerna att förbättra boendeförhållanden, levnads- och studievillkor för unga européer som deltar i rörlighetsprojekt, särskilt på ”campus” i högre utbildning,

| 5.3 | förbättra den språkliga och kulturella förberedelsen av ungdomars rörlighet. |
| --- | --- |

5.3

förbättra den språkliga och kulturella förberedelsen av ungdomars rörlighet.

6.   Öka kunskapen om ungdomars rörlighet

| 6.1 | kartlägga rörlighetsflödena i Europa genom att konsolidera och, vid behov, ta fram tillförlitlig och jämförbar statistik, |
| --- | --- |

6.1

kartlägga rörlighetsflödena i Europa genom att konsolidera och, vid behov, ta fram tillförlitlig och jämförbar statistik,

| 6.2 | bättre sprida och samutnyttja tillgängliga undersökningsresultat, |
| --- | --- |

6.2

bättre sprida och samutnyttja tillgängliga undersökningsresultat,

| 6.3 | vid behov göra konsekvensanalyser för att utvärdera de praktiska fördelarna av unga européers rörlighet ur ett kulturellt, utbildningsmässigt och yrkesmässigt perspektiv, |
| --- | --- |

6.3

vid behov göra konsekvensanalyser för att utvärdera de praktiska fördelarna av unga européers rörlighet ur ett kulturellt, utbildningsmässigt och yrkesmässigt perspektiv,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 1. | utarbeta en arbetsplan för att integrera åtgärder för gränsöverskridande rörlighet i alla europeiska program genom att inrätta mekanismer för att väcka ungdomars intresse för programmen och tillsammans med de behöriga myndigheterna underlätta inrättandet av kontaktpunkter med information på ett enda ställe samt en europeisk ungdomsportal, för att bättre sprida information bland ungdomar och de behöriga institutionerna, utnyttja varje programs möjligheter till virtuella rörlighetsprojekt och se till att det skapas synergier mellan de olika programmen, |
| --- | --- |

1.

utarbeta en arbetsplan för att integrera åtgärder för gränsöverskridande rörlighet i alla europeiska program genom att inrätta mekanismer för att väcka ungdomars intresse för programmen och tillsammans med de behöriga myndigheterna underlätta inrättandet av kontaktpunkter med information på ett enda ställe samt en europeisk ungdomsportal, för att bättre sprida information bland ungdomar och de behöriga institutionerna, utnyttja varje programs möjligheter till virtuella rörlighetsprojekt och se till att det skapas synergier mellan de olika programmen,

| 2. | senast vid utgången av 2010 offentliggöra en rapport om utvecklingen på medellång sikt av ungdomarnas rörlighet i Europa och utarbeta regelbundna rapporter inbegripet i den gemensamma lägesrapporten vart fjärde år om ungdomars rörlighet i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

2.

senast vid utgången av 2010 offentliggöra en rapport om utvecklingen på medellång sikt av ungdomarnas rörlighet i Europa och utarbeta regelbundna rapporter inbegripet i den gemensamma lägesrapporten vart fjärde år om ungdomars rörlighet i Europeiska unionen,

| 3. | utarbeta en handbok för medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och utbildningsanstalterna samt aktörerna inom ungdomspolitiken för att hjälpa dem att dra nytta av övrig EU-politik som stöder rörlighet, till exempel strukturfonderna och forskningsprogram och forskningspolitik, |
| --- | --- |

3.

utarbeta en handbok för medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och utbildningsanstalterna samt aktörerna inom ungdomspolitiken för att hjälpa dem att dra nytta av övrig EU-politik som stöder rörlighet, till exempel strukturfonderna och forskningsprogram och forskningspolitik,

| 4. | undersöka möjligheten att utveckla nya sätt att ekonomiskt hjälpa ungdomar så att de lättare kan fullfölja perioder med gränsöverskridande inlärningsrörlighet, inbegripet möjligheten av ”europeiska studielån”, och informera rådet om de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

4.

undersöka möjligheten att utveckla nya sätt att ekonomiskt hjälpa ungdomar så att de lättare kan fullfölja perioder med gränsöverskridande inlärningsrörlighet, inbegripet möjligheten av ”europeiska studielån”, och informera rådet om de resultat som uppnåtts.

---

(1)  http://www.ec.europa.eu/ploteus, http://www.study-in-europe.org

(2)  http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf

---

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/10

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog i unionens och dess medlemsstaters yttre förbindelser

(2008/C 320/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

| 1. | SOM BEAKTAR






  — | fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

1.

SOM BEAKTAR

—

fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | UNESCO-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

UNESCO-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (1),

| — | UNESCO-konventionen om förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överföring av äganderätt avseende kulturegendom av den 14 november 1970, |
| --- | --- |

—

UNESCO-konventionen om förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överföring av äganderätt avseende kulturegendom av den 14 november 1970,

| — | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (2), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (2),

| 2. | SOM VÄLKOMNAR






  — | ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 19–20 juni 2008 (3), där kulturellt samarbete och interkulturell dialog betraktas som en väsentlig del av all extern politik, |
| --- | --- | --- |

2.

SOM VÄLKOMNAR

—

ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 19–20 juni 2008 (3), där kulturellt samarbete och interkulturell dialog betraktas som en väsentlig del av all extern politik,

| 3. | SOM HÄNVISAR TILL






  — | rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (4), |
| --- | --- | --- |

3.

SOM HÄNVISAR TILL

—

rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (4),

| — | rådets slutsatser av den 21 maj 2008 om interkulturell kompetens (5), och |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 21 maj 2008 om interkulturell kompetens (5), och

| — | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (6), |
| --- | --- |

—

slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (6),

| 4. | SOM MED INTRESSE SER PÅ






  — | kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (7), |
| --- | --- | --- |

4.

SOM MED INTRESSE SER PÅ

—

kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (7),

| 5. | SOM BEAKTAR ATT






  — | den interkulturella dialogen kan bidra till att individer och folk närmar sig varandra, till att förebygga konflikter och till försoningsprocesser, särskilt i områden med politiskt känsliga situationer, |
| --- | --- | --- |

5.

SOM BEAKTAR ATT

—

den interkulturella dialogen kan bidra till att individer och folk närmar sig varandra, till att förebygga konflikter och till försoningsprocesser, särskilt i områden med politiskt känsliga situationer,

| — | kulturutbyten och åtgärder för kulturellt samarbete, också inom det audiovisuella området, kan bidra till att bygga upp förbindelser grundade på partnerskap, till att stärka det civila samhällets plats och roll, till demokratiseringsprocesser och gott styrelseskick liksom även till främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

kulturutbyten och åtgärder för kulturellt samarbete, också inom det audiovisuella området, kan bidra till att bygga upp förbindelser grundade på partnerskap, till att stärka det civila samhällets plats och roll, till demokratiseringsprocesser och gott styrelseskick liksom även till främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | kultur, som är en grundkomponent i kunskapsekonomin, också är en sektor med stark ekonomisk potential, särskilt när det gäller kulturindustrier och kreativa industrier och hållbar kulturturism, |
| --- | --- |

—

kultur, som är en grundkomponent i kunskapsekonomin, också är en sektor med stark ekonomisk potential, särskilt när det gäller kulturindustrier och kreativa industrier och hållbar kulturturism,

| — | Europas plats i världen, ur konstnärlig, intellektuell och vetenskaplig synvinkel, i hög grad beror på dynamismen i dess kulturella skapande och dess kulturutbyte med tredjeländer, |
| --- | --- |

—

Europas plats i världen, ur konstnärlig, intellektuell och vetenskaplig synvinkel, i hög grad beror på dynamismen i dess kulturella skapande och dess kulturutbyte med tredjeländer,

| — | de kulturella banden mellan Europa och världens övriga regioner kan vara viktiga för utvecklingen av den interkulturella dialogen och inrättandet av gemensamma kulturprojekt; unionen bör för övrigt se till att främja den kulturella och språkliga mångfalden i unionen, |
| --- | --- |

—

de kulturella banden mellan Europa och världens övriga regioner kan vara viktiga för utvecklingen av den interkulturella dialogen och inrättandet av gemensamma kulturprojekt; unionen bör för övrigt se till att främja den kulturella och språkliga mångfalden i unionen,

| 6. | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED RESPEKT FÖR SUBSIDIARITETSPRINCIPEN
  A.   Verka för följande politiska mål:






  1. | stärka kulturens plats och roll inom den politik och de program som genomförs i samband de yttre förbindelserna och främja samarbetet med tredjeländer och behöriga internationella organisationer på kulturområdet, särskilt UNESCO och Europarådet, för att förbättra kvaliteten och mångfalden hos de kulturinsatser som genomförs och mer allmänt bidra till att genomföra målen för den yttre politiken och till hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

6.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED RESPEKT FÖR SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

A.   Verka för följande politiska mål:

1.

stärka kulturens plats och roll inom den politik och de program som genomförs i samband de yttre förbindelserna och främja samarbetet med tredjeländer och behöriga internationella organisationer på kulturområdet, särskilt UNESCO och Europarådet, för att förbättra kvaliteten och mångfalden hos de kulturinsatser som genomförs och mer allmänt bidra till att genomföra målen för den yttre politiken och till hållbar utveckling,

| 2. | främja UNESCO-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005:






  — | främja ratificeringen och genomförandet av denna konvention som är ett centralt inslag i unionens och medlemsstaternas kulturella förbindelser med tredjeländer och en av pelarna för övergripande styrning, |
| --- | --- | --- |

2.

främja UNESCO-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005:

—

främja ratificeringen och genomförandet av denna konvention som är ett centralt inslag i unionens och medlemsstaternas kulturella förbindelser med tredjeländer och en av pelarna för övergripande styrning,

| — | i de yttre förbindelserna ta full hänsyn till vad som är specifikt för aktiviteterna, tillgångarna och tjänsterna på det kulturella området, vilka har en dubbel – ekonomisk och kulturell – karaktär, |
| --- | --- |

—

i de yttre förbindelserna ta full hänsyn till vad som är specifikt för aktiviteterna, tillgångarna och tjänsterna på det kulturella området, vilka har en dubbel – ekonomisk och kulturell – karaktär,

| — | inleda eller föra en politisk dialog med tredjeländer, framför allt om den rättsliga ramen, för att utveckla kulturens plats i deras politik, |
| --- | --- |

—

inleda eller föra en politisk dialog med tredjeländer, framför allt om den rättsliga ramen, för att utveckla kulturens plats i deras politik,

| — | främja politik för yttre kulturförbindelser som gynnar dynamism och jämvikt i utbytet av kulturella tillgångar eller tjänster med tredjeländer, särskilt inom tillväxtekonomierna, för att bevara och främja den kulturella mångfalden i världen och bidra till den europeiska kulturekonomins vitalitet, |
| --- | --- |

—

främja politik för yttre kulturförbindelser som gynnar dynamism och jämvikt i utbytet av kulturella tillgångar eller tjänster med tredjeländer, särskilt inom tillväxtekonomierna, för att bevara och främja den kulturella mångfalden i världen och bidra till den europeiska kulturekonomins vitalitet,

| — | stärka kulturens bidrag till hållbar utveckling och gynna samarbetet och solidariteten med tredjeländer genom att utveckla en partnerskapsanda, för att öka dessa länders förmåga att skydda och främja mångfalden av kulturuttryck, även kulturindustrierna och det samtida skapandet, |
| --- | --- |

—

stärka kulturens bidrag till hållbar utveckling och gynna samarbetet och solidariteten med tredjeländer genom att utveckla en partnerskapsanda, för att öka dessa länders förmåga att skydda och främja mångfalden av kulturuttryck, även kulturindustrierna och det samtida skapandet,

| 3. | främja den interkulturella dialogen genom konkreta projekt, medvetandegörande åtgärder och utbyte av bästa praxis som framgångsrikt genomförts i medlemsstaterna och utanför unionen inom ramen för det europeiska året för interkulturell dialog (2008), framför allt på grundval av den utvärdering av detta år som kommissionen kommer att göra. |
| --- | --- |

3.

främja den interkulturella dialogen genom konkreta projekt, medvetandegörande åtgärder och utbyte av bästa praxis som framgångsrikt genomförts i medlemsstaterna och utanför unionen inom ramen för det europeiska året för interkulturell dialog (2008), framför allt på grundval av den utvärdering av detta år som kommissionen kommer att göra.

B.   Fastställa övergripande och konsekventa strategier genom att

| — | utarbeta en europeisk strategi för att på ett konsekvent och systematiskt sätt föra in kulturen i unionens yttre förbindelser och bidra till att unionens åtgärder kompletterar medlemsstaternas, |
| --- | --- |

—

utarbeta en europeisk strategi för att på ett konsekvent och systematiskt sätt föra in kulturen i unionens yttre förbindelser och bidra till att unionens åtgärder kompletterar medlemsstaternas,

| — | inrätta specifika strategier med regionerna och med tredjeländer, för att precisera mål och medel för kulturförbindelserna; dessa strategier kommer bland annat att anpassas till de särskilda egenskaperna hos och möjligheterna till en hållbar utveckling för deras kultursektorer, till läget när det gäller kulturutbytet med unionen och till deras ekonomiska och sociala situation, |
| --- | --- |

—

inrätta specifika strategier med regionerna och med tredjeländer, för att precisera mål och medel för kulturförbindelserna; dessa strategier kommer bland annat att anpassas till de särskilda egenskaperna hos och möjligheterna till en hållbar utveckling för deras kultursektorer, till läget när det gäller kulturutbytet med unionen och till deras ekonomiska och sociala situation,

| — | dessa specifika strategier skulle, i enlighet med behörighetsfördelningen i fördraget, kunna fastställas efter expert- och samrådsprocesser med berörda länder och regioner. |
| --- | --- |

—

dessa specifika strategier skulle, i enlighet med behörighetsfördelningen i fördraget, kunna fastställas efter expert- och samrådsprocesser med berörda länder och regioner.

C.   Inom denna ram stärka stödet

| — | till de åtgärder för kultursamarbete som genomförs med tredjeländer, på lokal, regional eller nationell nivå, exempelvis för att gynna kulturellt och konstnärligt utbyte och samproduktioner, bidra till utbildning och rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma på kulturområdet och vid behov, särskilt genom kunskapsutbyte, stärka kultursektorernas utvecklingsförmåga i partnerländerna, |
| --- | --- |

—

till de åtgärder för kultursamarbete som genomförs med tredjeländer, på lokal, regional eller nationell nivå, exempelvis för att gynna kulturellt och konstnärligt utbyte och samproduktioner, bidra till utbildning och rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma på kulturområdet och vid behov, särskilt genom kunskapsutbyte, stärka kultursektorernas utvecklingsförmåga i partnerländerna,

| — | till internationellt främjande av europeiska aktiviteter, tillgångar och tjänster på kulturområdet, också audiovisuella sådana, såsom yttre audiovisuella tjänster, samt till rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma på kulturområdet utanför unionen, |
| --- | --- |

—

till internationellt främjande av europeiska aktiviteter, tillgångar och tjänster på kulturområdet, också audiovisuella sådana, såsom yttre audiovisuella tjänster, samt till rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma på kulturområdet utanför unionen,

| — | till flerspråkighet, särskilt genom språkinlärning och översättning och genom att utveckla potentialen hos alla europeiska språk, att främja den kulturella och ekonomiska dialogen med resten av världen – och till att utveckla interkulturell kompetens, |
| --- | --- |

—

till flerspråkighet, särskilt genom språkinlärning och översättning och genom att utveckla potentialen hos alla europeiska språk, att främja den kulturella och ekonomiska dialogen med resten av världen – och till att utveckla interkulturell kompetens,

| — | till ungdomars rörlighet, inom ramen för lämpliga gemenskapsinitiativ och gemenskapsprogram, till deras kulturella och konstnärliga utbildning, även deras medieutbildning och deras tillgång till ett stort antal konstnärliga, |
| --- | --- |

—

till ungdomars rörlighet, inom ramen för lämpliga gemenskapsinitiativ och gemenskapsprogram, till deras kulturella och konstnärliga utbildning, även deras medieutbildning och deras tillgång till ett stort antal konstnärliga,

| — | till skydd för upphovsrätt och liknande rättigheter och för att förebygga och kämpa mot internationell förfalskning och piratkopiering, inom ramen för lämpliga bilaterala och multilaterala avtal och politisk dialog och samarbete med tredjeländer, |
| --- | --- |

—

till skydd för upphovsrätt och liknande rättigheter och för att förebygga och kämpa mot internationell förfalskning och piratkopiering, inom ramen för lämpliga bilaterala och multilaterala avtal och politisk dialog och samarbete med tredjeländer,

| — | till skydd, bevarande och framhävande av det materiella och immateriella kulturarvet och till internationellt samarbete, också genom erfarenhetsutbyte mot bakgrund av den ovan nämnda UNESCO-konventionen från 1970, inom området för förebyggande och bekämpning av stöld av och olaglig handel med kulturföremål, särkilt sådana som olagligt förvärvats genom olagliga utgrävningar eller genom plundring av monument. |
| --- | --- |

—

till skydd, bevarande och framhävande av det materiella och immateriella kulturarvet och till internationellt samarbete, också genom erfarenhetsutbyte mot bakgrund av den ovan nämnda UNESCO-konventionen från 1970, inom området för förebyggande och bekämpning av stöld av och olaglig handel med kulturföremål, särkilt sådana som olagligt förvärvats genom olagliga utgrävningar eller genom plundring av monument.

D.   I detta perspektiv utveckla följande arbetsmetoder och instrument:

| — | göra analyser av kultursektorer i tredjeländer, också ländernas utvecklingsperspektiv och rättsliga ramar, för att bidra till att bättre fastställa vilka strategier och åtgärder som kan användas. Kommissionen kommer i samarbete med medlemsstaterna och tredjeländer att bidra till denna analys, |
| --- | --- |

—

göra analyser av kultursektorer i tredjeländer, också ländernas utvecklingsperspektiv och rättsliga ramar, för att bidra till att bättre fastställa vilka strategier och åtgärder som kan användas. Kommissionen kommer i samarbete med medlemsstaterna och tredjeländer att bidra till denna analys,

| — | dra nytta av medlemsstaternas erfarenheter och uppmuntra synergier för att bidra till att komplettera de åtgärder som genomförs av unionen och medlemsstaterna och uppmuntra till fler internationella, gemensamma kulturåtgärder och kulturprojekt; den öppna samordningsmetoden för kultur kan bidra till detta, |
| --- | --- |

—

dra nytta av medlemsstaternas erfarenheter och uppmuntra synergier för att bidra till att komplettera de åtgärder som genomförs av unionen och medlemsstaterna och uppmuntra till fler internationella, gemensamma kulturåtgärder och kulturprojekt; den öppna samordningsmetoden för kultur kan bidra till detta,

| — | inom ramen för befintliga finansieringsinstrument se till att det fastställs operativa program som är anpassade till kultursektorns särdrag, särskilt till små produktions- och distributionsstrukturer och till lokala särdrag i medlemsstaterna och partnerländerna: förbättra de yrkesverksammas tillgång till information om stödprogram och stödåtgärder, förenkla förfarandena för att erhålla stöd, utveckla hållbart finansiellt stöd, osv., |
| --- | --- |

—

inom ramen för befintliga finansieringsinstrument se till att det fastställs operativa program som är anpassade till kultursektorns särdrag, särskilt till små produktions- och distributionsstrukturer och till lokala särdrag i medlemsstaterna och partnerländerna: förbättra de yrkesverksammas tillgång till information om stödprogram och stödåtgärder, förenkla förfarandena för att erhålla stöd, utveckla hållbart finansiellt stöd, osv.,

| — | inom ramen för förhandlingarna om internationella överenskommelser med regionala organisationer eller partnerländer, beakta de strategier som har inrättats för var och en av dessa, |
| --- | --- |

—

inom ramen för förhandlingarna om internationella överenskommelser med regionala organisationer eller partnerländer, beakta de strategier som har inrättats för var och en av dessa,

| — | uppmuntra medverkan av konstnärer, yrkesverksamma på kulturområdet och, i vidare mening, det civila samhället, tillsammans med medlemsstaterna och partnerländerna, vid utarbetandet och genomförandet av olika former av yttre kulturpolitik, |
| --- | --- |

—

uppmuntra medverkan av konstnärer, yrkesverksamma på kulturområdet och, i vidare mening, det civila samhället, tillsammans med medlemsstaterna och partnerländerna, vid utarbetandet och genomförandet av olika former av yttre kulturpolitik,

| — | och slutligen, främja ökat samarbete mellan de av medlemsstaternas kulturinstitutioner som är etablerade i tredjeländer, också kulturinstitut, och deras motsvarighet i dessa länder, exempelvis genom nätverk. |
| --- | --- |

—

och slutligen, främja ökat samarbete mellan de av medlemsstaternas kulturinstitutioner som är etablerade i tredjeländer, också kulturinstitut, och deras motsvarighet i dessa länder, exempelvis genom nätverk.

---

(1)  Rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (EUT L 201, 25.7.2006, s. 15).

(2)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 44.

(3)  11018/08.

(4)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(5)  9021/08.

(6)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 9.

(7)  KOM(2007) 242 slutlig.

---

Kommissionen

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/13

---

Eurons växelkurs (1)

15 december 2008

(2008/C 320/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,351 |
| JPY | japansk yen | 122,42 |
| DKK | dansk krona | 7,4502 |
| GBP | pund sterling | 0,8994 |
| SEK | svensk krona | 10,865 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5789 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,322 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,157 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 266,74 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 3,9949 |
| RON | rumänsk leu | 3,94 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,161 |
| TRY | turkisk lira | 2,1172 |
| AUD | australisk dollar | 2,0246 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6555 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4703 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4441 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,992 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 859,35 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,816 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2544 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1781 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 117,69 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8129 |
| PHP | filippinsk peso | 64,38 |
| RUB | rysk rubel | 37,5615 |
| THB | thailändsk baht | 47,123 |
| BRL | brasiliansk real | 3,2481 |
| MXN | mexikansk peso | 18,4344 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,351

JPY

japansk yen

122,42

DKK

dansk krona

7,4502

GBP

pund sterling

0,8994

SEK

svensk krona

10,865

CHF

schweizisk franc

1,5789

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,322

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,157

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

266,74

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

3,9949

RON

rumänsk leu

3,94

SKK

slovakisk koruna

30,161

TRY

turkisk lira

2,1172

AUD

australisk dollar

2,0246

CAD

kanadensisk dollar

1,6555

HKD

Hongkongdollar

10,4703

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4441

SGD

singaporiansk dollar

1,992

KRW

sydkoreansk won

1 859,35

ZAR

sydafrikansk rand

13,816

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2544

HRK

kroatisk kuna

7,1781

IDR

indonesisk rupiah

15 117,69

MYR

malaysisk ringgit

4,8129

PHP

filippinsk peso

64,38

RUB

rysk rubel

37,5615

THB

thailändsk baht

47,123

BRL

brasiliansk real

3,2481

MXN

mexikansk peso

18,4344

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europaparlamentet

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/14

---

Meddelande om rekrytering PE/115/S

(2008/C 320/06)

Europaparlamentet genomför ett urvalsförfarande:

| — | PE/115/S – Tillfälligt anställd – handläggare (AD 12) – handläggare med ansvar för budgetutredning |
| --- | --- |

—

PE/115/S – Tillfälligt anställd – handläggare (AD 12) – handläggare med ansvar för budgetutredning

Kvalifikationskrav: studier motsvarande fullständig universitets- eller högskoleutbildning, styrkt med examensbevis.

Sökande ska senast den sista ansökningsdagen och efter att ha erhållit ovan nämnda examensbevis ha förvärvat minst femton års relevant yrkeserfarenhet.

Rekryteringsmeddelandet publiceras enbart på engelska och franska. Den fullständiga texten finns i Europeiska unionens officiella tidning C 320 A på dessa två språk.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/15

---

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

(2008/C 320/07)

Sedan kommissionen offentliggjort ett tillkännagivande om att åtgärdernas giltighetstid snart kommer att löpa ut (1) och inte mottagit någon begäran om översyn till följd av detta, tillkännager kommissionen härmed att nedanstående antidumpningsåtgärder snart kommer att upphöra att gälla.

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2).

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärder | Hänvisning | Datum då giltighetstiden löper ut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kisel | Ryssland | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 2229/2003 (EUT L 339, 24.12.2003, s. 3) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 821/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 1) | 25.12.2008 |
| Åtagande | Kommissionens beslut 2004/445/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 114) |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärder

Hänvisning

Datum då giltighetstiden löper ut

Kisel

Ryssland

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 2229/2003 (EUT L 339, 24.12.2003, s. 3) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 821/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 1)

25.12.2008

Åtagande

Kommissionens beslut 2004/445/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 114)

---

(1)  EUT C 182, 19.7.2008, s. 22.

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5415 – Telenet/Concentra/VAR/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 320/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 8 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Telenet NV (Telenet, Belgien), kontrollerat av Liberty Global, Inc. (Liberty Global, Förenta staterna), Concentra Media NV (Concentra, Belgien) och Vlaamse Audiovisuele Regie NV (VAR, Belgien), kontrollerat av Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (VRT, Belgien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Pebble Media NV (JV, Belgien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 8 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Telenet NV (Telenet, Belgien), kontrollerat av Liberty Global, Inc. (Liberty Global, Förenta staterna), Concentra Media NV (Concentra, Belgien) och Vlaamse Audiovisuele Regie NV (VAR, Belgien), kontrollerat av Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (VRT, Belgien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Pebble Media NV (JV, Belgien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Liberty Global: Tillhandahåller TV-, telefon- och internettjänster genom kabelnät till hushåll och företag i sjutton länder, inklusive Belgien och Nederländerna, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Liberty Global: Tillhandahåller TV-, telefon- och internettjänster genom kabelnät till hushåll och företag i sjutton länder, inklusive Belgien och Nederländerna,

| — | Telenet: Tillhandahåller TV-, telefon- och internettjänster genom kabelnät till hushåll och företag i Belgien, |
| --- | --- |

—

Telenet: Tillhandahåller TV-, telefon- och internettjänster genom kabelnät till hushåll och företag i Belgien,

| — | Concentra: Utgivning av dagstidningar och tidskrifter, internetpublicering, okodad TV och radio i Belgien, |
| --- | --- |

—

Concentra: Utgivning av dagstidningar och tidskrifter, internetpublicering, okodad TV och radio i Belgien,

| — | VRT: Okodad TV och radio i Belgien, |
| --- | --- |

—

VRT: Okodad TV och radio i Belgien,

| — | VAR: Försäljning av utrymme för TV-, radio- och onlinereklam i Belgien, |
| --- | --- |

—

VAR: Försäljning av utrymme för TV-, radio- och onlinereklam i Belgien,

| — | JV: Förmedlingstjänster för försäljning av utrymme för onlinereklam i Belgien och dess grannländer. |
| --- | --- |

—

JV: Förmedlingstjänster för försäljning av utrymme för onlinereklam i Belgien och dess grannländer.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5415 – Telenet/Concentra/VAR/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5415 – Telenet/Concentra/VAR/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

16.12.2008

| 16.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 320/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 320/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---