# Den Europæiske Unions C 319/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 319 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang13. december 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 319

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang13. december 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 319/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 20. november 2008, om unges sundhed og trivsel | 1 |
| 2008/C 319/02 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring | 4 |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2008/C 319/03 | Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union | 8 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 319/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 20. november 2008, om unges sundhed og trivsel

1

2008/C 319/02

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring

4

HENSTILLINGER

Rådet

2008/C 319/03

Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union

8

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 319/04 | Rådets konklusioner om Den Europæiske Unions indførelse af et europæisk kulturarvsmærke | 11 |
| 2008/C 319/05 | Rådets konklusioner om arkitektur: Kulturens bidrag til bæredygtig udvikling | 13 |
| 2008/C 319/06 | Rådets konklusioner af 20. november 2008 om udvikling af lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold og om forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering i det digitale miljø | 15 |
| 2008/C 319/07 | Rådets konklusioner af 20. november 2008 om det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA | 18 |
| 2008/C 319/08 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede: En dagsorden for det europæiske samarbejde på skoleområdet | 20 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 319/09 | Euroens vekselkurs | 23 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 319/04

Rådets konklusioner om Den Europæiske Unions indførelse af et europæisk kulturarvsmærke

11

2008/C 319/05

Rådets konklusioner om arkitektur: Kulturens bidrag til bæredygtig udvikling

13

2008/C 319/06

Rådets konklusioner af 20. november 2008 om udvikling af lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold og om forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering i det digitale miljø

15

2008/C 319/07

Rådets konklusioner af 20. november 2008 om det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA

18

2008/C 319/08

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede: En dagsorden for det europæiske samarbejde på skoleområdet

20

Kommissionen

2008/C 319/09

Euroens vekselkurs

23

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 319/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Genanmeldelse af en tidligere anmeldt fusion (Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 319/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Genanmeldelse af en tidligere anmeldt fusion (Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 319/13

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 20. november 2008, om unges sundhed og trivsel

(2008/C 319/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

HENVISER TIL FØLGENDE:

| — | Europa-Kommissionens hvidbog af 21. november 2001 med titlen »Et nyt afsæt for europæisk ungdom« (1), som Rådet tilsluttede sig i sine konklusioner af 14. februar 2002, og hvori det præciseres, at sundhed skal ses som en faktor for social integration og selvforsørgelse for de unge og som en nødvendig forudsætning for en styrkelse af deres aktive medborgerskab |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens hvidbog af 21. november 2001 med titlen »Et nyt afsæt for europæisk ungdom« (1), som Rådet tilsluttede sig i sine konklusioner af 14. februar 2002, og hvori det præciseres, at sundhed skal ses som en faktor for social integration og selvforsørgelse for de unge og som en nødvendig forudsætning for en styrkelse af deres aktive medborgerskab

| — | Rådets resolution af 27. juni 2002 (2), der fastlægger en ramme for europæisk samarbejde på ungdomsområdet, hvor en af de tre dele er indarbejdelsen af en ungdomsdimension i andre relevante EU-politikker |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 27. juni 2002 (2), der fastlægger en ramme for europæisk samarbejde på ungdomsområdet, hvor en af de tre dele er indarbejdelsen af en ungdomsdimension i andre relevante EU-politikker

| — | den europæiske ungdomspagt, som Det Europæiske Råd vedtog den 22.-23. marts 2005, og som udgør et af de instrumenter, der kan bidrage til at virkeliggøre Lissabonmålene om vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

—

den europæiske ungdomspagt, som Det Europæiske Råd vedtog den 22.-23. marts 2005, og som udgør et af de instrumenter, der kan bidrage til at virkeliggøre Lissabonmålene om vækst og beskæftigelse

| — | Rådets resolution fra november 2005 om varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab (3), hvori det fastslås, at man i forbindelse med indarbejdelsen af en ungdomsdimension i andre relevante europæiske politikker skal prioritere unges sunde levevis |
| --- | --- |

—

Rådets resolution fra november 2005 om varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab (3), hvori det fastslås, at man i forbindelse med indarbejdelsen af en ungdomsdimension i andre relevante europæiske politikker skal prioritere unges sunde levevis

| — | Rådets resolution fra maj 2007 om skabelse af lige muligheder for alle unge og fuld deltagelse i samfundet (4), hvori medlemsstaterne opfordres til at prioritere de unges interesser i de politikker, der påvirker deres livskvalitet som f.eks. sundhed |
| --- | --- |

—

Rådets resolution fra maj 2007 om skabelse af lige muligheder for alle unge og fuld deltagelse i samfundet (4), hvori medlemsstaterne opfordres til at prioritere de unges interesser i de politikker, der påvirker deres livskvalitet som f.eks. sundhed

| — | Kommissionens meddelelse fra september 2007 om fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv (5), hvori medlemsstaterne opfordres til at tage initiativer på området unges sundhed |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse fra september 2007 om fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv (5), hvori medlemsstaterne opfordres til at tage initiativer på området unges sundhed

| — | Rådets konklusioner af 16. november 2007 om en tværgående ungdomsstrategi, hvori det anføres, at Kommissionen fra 2009 hvert tredje år skal udarbejde en EU-rapport om unge (6) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 16. november 2007 om en tværgående ungdomsstrategi, hvori det anføres, at Kommissionen fra 2009 hvert tredje år skal udarbejde en EU-rapport om unge (6)

| — | Rådets konklusioner af 6. december 2007 om Kommissionens hvidbog »Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013« (7), hvori Rådet fremhæver nødvendigheden af at tage fat på centrale sundhedsdeterminanter som ernæring, fysisk aktivitet, alkohol, narkotika, tobaksforbrug og miljørisici og tage hensyn til kønsaspektet og understreger nødvendigheden af at fremme sundheden i hverdagen, dvs. i familien, på skoler, på arbejdspladser og de steder, hvor fritiden tilbringes |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 6. december 2007 om Kommissionens hvidbog »Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013« (7), hvori Rådet fremhæver nødvendigheden af at tage fat på centrale sundhedsdeterminanter som ernæring, fysisk aktivitet, alkohol, narkotika, tobaksforbrug og miljørisici og tage hensyn til kønsaspektet og understreger nødvendigheden af at fremme sundheden i hverdagen, dvs. i familien, på skoler, på arbejdspladser og de steder, hvor fritiden tilbringes

| — | Rådets resolution af 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder (8), hvori det understreges, at sundhedsproblemer er en bremse for unges aktive deltagelse, og medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at fremme unges sunde levevis gennem deres sundhedsstrategier. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder (8), hvori det understreges, at sundhedsproblemer er en bremse for unges aktive deltagelse, og medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at fremme unges sunde levevis gennem deres sundhedsstrategier.

GØR OPMÆRKSOM PÅ:

| 1) | at selv om unges sundhedstilstand i Europa globalt set er tilfredsstillende, er der visse områder, som f.eks. ernæring, fysisk aktivitet, alkoholmisbrug og seksuel og mental sundhed, der giver anledning til særlig bekymring |
| --- | --- |

1)

at selv om unges sundhedstilstand i Europa globalt set er tilfredsstillende, er der visse områder, som f.eks. ernæring, fysisk aktivitet, alkoholmisbrug og seksuel og mental sundhed, der giver anledning til særlig bekymring

| 2) | at der bør lægges særlig vægt på fremme af en sund levevis og på forebyggende foranstaltninger, især på det seksuelle område og i forbindelse med alkoholmisbrug, brug af narkotika, rygning, spiseforstyrrelser, fedme, vold, hasardspil og afhængighed af informations- og kommunikationsteknologier |
| --- | --- |

2)

at der bør lægges særlig vægt på fremme af en sund levevis og på forebyggende foranstaltninger, især på det seksuelle område og i forbindelse med alkoholmisbrug, brug af narkotika, rygning, spiseforstyrrelser, fedme, vold, hasardspil og afhængighed af informations- og kommunikationsteknologier

| 3) | at en række levevilkårsfaktorer, som f.eks. fattigdom, arbejdsløshed, jobusikkerhed, boligproblemer, skolefrafald og forskelsbehandling, kan bringe unges sundhed og trivsel i fare og forhindre dem i at gøre brug af eller få fuld adgang til forebyggelsesfaciliteter og gratis sundhedssystemer af høj kvalitet, hvilket igen kan medføre en forringelse af deres sundhed og livskvalitet |
| --- | --- |

3)

at en række levevilkårsfaktorer, som f.eks. fattigdom, arbejdsløshed, jobusikkerhed, boligproblemer, skolefrafald og forskelsbehandling, kan bringe unges sundhed og trivsel i fare og forhindre dem i at gøre brug af eller få fuld adgang til forebyggelsesfaciliteter og gratis sundhedssystemer af høj kvalitet, hvilket igen kan medføre en forringelse af deres sundhed og livskvalitet

| 4) | at unge mænd og kvinder står over for forskellige udfordringer i relation til deres sundhed og trivsel, og at der derfor bør tages hensyn til kønsspørgsmål i forbindelse med unges sundhed |
| --- | --- |

4)

at unge mænd og kvinder står over for forskellige udfordringer i relation til deres sundhed og trivsel, og at der derfor bør tages hensyn til kønsspørgsmål i forbindelse med unges sundhed

| 5) | at en sund udvikling hovedsagelig afhænger af et sundt fysisk og socialt miljø, og at der bør gøres en indsats for at forbedre kvaliteten af de miljøer, som unge lever, arbejder og lærer i |
| --- | --- |

5)

at en sund udvikling hovedsagelig afhænger af et sundt fysisk og socialt miljø, og at der bør gøres en indsats for at forbedre kvaliteten af de miljøer, som unge lever, arbejder og lærer i

| 6) | at forældrene spiller en afgørende rolle for unges trivsel og sunde miljø, og at der derfor bør træffes yderligere foranstaltninger for at støtte dem. |
| --- | --- |

6)

at forældrene spiller en afgørende rolle for unges trivsel og sunde miljø, og at der derfor bør træffes yderligere foranstaltninger for at støtte dem.

UNDERSTREGER:

| 1) | at der er et stærkt samspil mellem unges sundhed og trivsel på den ene side og deres sociale inklusion og udannelsesniveau på den anden |
| --- | --- |

1)

at der er et stærkt samspil mellem unges sundhed og trivsel på den ene side og deres sociale inklusion og udannelsesniveau på den anden

| 2) | at det er nødvendigt at hjælpe unge med at påtage sig et større ansvar for deres egen sundhed og med at højne deres selvværd og øge deres selvstændighed, blandt andet ved at bevidstgøre unge om de positive virkninger af en sund levevis og om risiciene for deres helbred. |
| --- | --- |

2)

at det er nødvendigt at hjælpe unge med at påtage sig et større ansvar for deres egen sundhed og med at højne deres selvværd og øge deres selvstændighed, blandt andet ved at bevidstgøre unge om de positive virkninger af en sund levevis og om risiciene for deres helbred.

ER ENIGE OM:

| 1) | at et præcist kendskab til unge kvinders og mænds sundhedsmæssige tilstand, behov og forventninger samt til eksisterende praksis, erfaringer og resultater på området, behørigt evalueret, er nødvendigt for at bidrage til at sikre en effektiv sundhedspolitik for unge og for i tilpassede strategier at søge at tage bedre hensyn til målgruppens særtræk, idet der lægges vægt på potentielle forskelle inden for den omhandlede målgruppe, der bl.a. skyldes alder, køn, bopæl eller socioøkonomiske forhold, og idet der gives prioritet til ugunstigt stillede unge |
| --- | --- |

1)

at et præcist kendskab til unge kvinders og mænds sundhedsmæssige tilstand, behov og forventninger samt til eksisterende praksis, erfaringer og resultater på området, behørigt evalueret, er nødvendigt for at bidrage til at sikre en effektiv sundhedspolitik for unge og for i tilpassede strategier at søge at tage bedre hensyn til målgruppens særtræk, idet der lægges vægt på potentielle forskelle inden for den omhandlede målgruppe, der bl.a. skyldes alder, køn, bopæl eller socioøkonomiske forhold, og idet der gives prioritet til ugunstigt stillede unge

| 2) | at unges sundhed og trivsel skal gøres til genstand for en global og tværgående strategi, der omfatter alle relevante områder og navnlig det offentlige sundhedssystem, formel og ikke-formel læring, beskæftigelse og social inklusion, barndom og familie, sport, kulturelle aktiviteter, forskning, miljø, medier og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

2)

at unges sundhed og trivsel skal gøres til genstand for en global og tværgående strategi, der omfatter alle relevante områder og navnlig det offentlige sundhedssystem, formel og ikke-formel læring, beskæftigelse og social inklusion, barndom og familie, sport, kulturelle aktiviteter, forskning, miljø, medier og forbrugerbeskyttelse

| 3) | at det er nødvendigt for en sund levevis at fremme fysisk aktivitet og en afbalanceret kost |
| --- | --- |

3)

at det er nødvendigt for en sund levevis at fremme fysisk aktivitet og en afbalanceret kost

| 4) | at der bør lægges særlig vægt på unges mentale sundhed, navnlig ved at fremme god mental sundhed, særlig gennem skoler og ungdomsarbejde, samt på forebyggelse af selvpåført skade og selvmord |
| --- | --- |

4)

at der bør lægges særlig vægt på unges mentale sundhed, navnlig ved at fremme god mental sundhed, særlig gennem skoler og ungdomsarbejde, samt på forebyggelse af selvpåført skade og selvmord

| 5) | at ungdomsdimensionen af sundhedspolitikken bør sikre sammenhæng mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau inden for den offentlige indsats og støtte sig på et bredt partnerskab mellem aktørerne inden for formel, ikke-formel og uformel læring, sundhedsprofessionelle, økonomiske og sociale partnere, bl.a. ungdomsorganisationer, og medierne. |
| --- | --- |

5)

at ungdomsdimensionen af sundhedspolitikken bør sikre sammenhæng mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau inden for den offentlige indsats og støtte sig på et bredt partnerskab mellem aktørerne inden for formel, ikke-formel og uformel læring, sundhedsprofessionelle, økonomiske og sociale partnere, bl.a. ungdomsorganisationer, og medierne.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1) | at fremme ungdomsdimensionen i initiativer vedrørende sundhed og iværksættelsen af passende, tværgående, behørigt koordinerede og systematisk evaluerede foranstaltninger for unges sundhed |
| --- | --- |

1)

at fremme ungdomsdimensionen i initiativer vedrørende sundhed og iværksættelsen af passende, tværgående, behørigt koordinerede og systematisk evaluerede foranstaltninger for unges sundhed

| 2) | at inddrage de unge og alle relevante aktører inden for ungdomspolitikkerne i udarbejdelsen og gennemførelsen af initiativer vedrørende sundhed, bl.a. gennem gensidig læring |
| --- | --- |

2)

at inddrage de unge og alle relevante aktører inden for ungdomspolitikkerne i udarbejdelsen og gennemførelsen af initiativer vedrørende sundhed, bl.a. gennem gensidig læring

| 3) | at fremme adgangen til fritidsaktiviteter og kulturelle og fysiske aktiviteter for alle unge |
| --- | --- |

3)

at fremme adgangen til fritidsaktiviteter og kulturelle og fysiske aktiviteter for alle unge

| 4) | at tage hensyn til unges sundhed og trivsel i programmer og politikker vedrørende information og medier |
| --- | --- |

4)

at tage hensyn til unges sundhed og trivsel i programmer og politikker vedrørende information og medier

| 5) | at støtte uddannelsen af ungdomsarbejdere og ngo'er for så vidt angår forebyggelse og unges sundhed og trivsel samt grundlæggende rådgivning, tidlig indgriben, identifikation af problemer hos unge og henvisning til andre tjenester. |
| --- | --- |

5)

at støtte uddannelsen af ungdomsarbejdere og ngo'er for så vidt angår forebyggelse og unges sundhed og trivsel samt grundlæggende rådgivning, tidlig indgriben, identifikation af problemer hos unge og henvisning til andre tjenester.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at tage hensyn til ungdomsdimensionen i sine initiativer vedrørende sundhed |
| --- | --- |

1)

at tage hensyn til ungdomsdimensionen i sine initiativer vedrørende sundhed

| 2) | at inddrage de unge og relevante aktører inden for ungdomspolitikkerne på alle niveauer af indsatsen på området. |
| --- | --- |

2)

at inddrage de unge og relevante aktører inden for ungdomspolitikkerne på alle niveauer af indsatsen på området.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at forbedre kendskabet til og forskningen i dette emne og foretage en regelmæssig ajourføring, idet der tages hensyn til forskelle for så vidt angår unges sundhed og trivsel, der bl.a. skyldes køn, alder, geografiske og socioøkonomiske forhold, seksuel orientering eller handicap |
| --- | --- |

1)

at forbedre kendskabet til og forskningen i dette emne og foretage en regelmæssig ajourføring, idet der tages hensyn til forskelle for så vidt angår unges sundhed og trivsel, der bl.a. skyldes køn, alder, geografiske og socioøkonomiske forhold, seksuel orientering eller handicap

| 2) | ved brug af eksisterende kilder gradvis at integrere data om unges sundhed og trivsel i den rapport, som Kommissionen hvert tredje år udarbejder om de unges situation i Europa |
| --- | --- |

2)

ved brug af eksisterende kilder gradvis at integrere data om unges sundhed og trivsel i den rapport, som Kommissionen hvert tredje år udarbejder om de unges situation i Europa

| 3) | at øge bevidstheden om de faktorer, der påvirker unges sundhed |
| --- | --- |

3)

at øge bevidstheden om de faktorer, der påvirker unges sundhed

| 4) | at fremme udveksling af god praksis om unges sundhed og trivsel på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan ved bl.a. at støtte sig på eksisterende strukturer |
| --- | --- |

4)

at fremme udveksling af god praksis om unges sundhed og trivsel på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan ved bl.a. at støtte sig på eksisterende strukturer

| 5) | bedst muligt at udnytte de muligheder, som Den Europæiske Unions allerede eksisterende politikker, programmer og andre instrumenter giver, navnlig de europæiske strukturfonde og programmet Aktive unge, med henblik på at udvikle projekter vedrørende unges sundhed og trivsel |
| --- | --- |

5)

bedst muligt at udnytte de muligheder, som Den Europæiske Unions allerede eksisterende politikker, programmer og andre instrumenter giver, navnlig de europæiske strukturfonde og programmet Aktive unge, med henblik på at udvikle projekter vedrørende unges sundhed og trivsel

| 6) | at styrke partnerskabet med de unge og deres organisationer, ungdomsaktørerne og civilsamfundet på området unges sundhed. |
| --- | --- |

6)

at styrke partnerskabet med de unge og deres organisationer, ungdomsaktørerne og civilsamfundet på området unges sundhed.

---

(1)  Dok. 14441/01 — KOM(2001) 681 endelig.

(2)  EFT C 168 af 13.7.2002, s. 2.

(3)  EUT C 292 af 24.11.2005, s. 5.

(4)  EUT C 314 af 22.12.2007, s. 1.

(5)  KOM(2007) 498 endelig.

(6)  EUT C 282 af 24.11.2007, s. 16.

(7)  Dok. 15611/07.

(8)  EUT C 141 af 7.6.2008, s. 1.

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/4

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring

(2008/C 319/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

DER TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1) | Den stigende globalisering af handelen samt forlængelsen af arbejdslivet kræver mere end nogensinde en konstant tilpasning af den enkeltes kompetencer for bedre at tage højde for den forventede eller nødvendige udvikling og således sikre karrieremulighederne. |
| --- | --- |

1)

Den stigende globalisering af handelen samt forlængelsen af arbejdslivet kræver mere end nogensinde en konstant tilpasning af den enkeltes kompetencer for bedre at tage højde for den forventede eller nødvendige udvikling og således sikre karrieremulighederne.

| 2) | Den Europæiske Unions udvidelse øger mobilitetspotentialet både inden for uddannelse og erhvervsuddannelse og på arbejdsmarkedet og gør det dermed nødvendigt at forberede borgerne på et lærings- og karriereforløb inden for et større geografisk område. |
| --- | --- |

2)

Den Europæiske Unions udvidelse øger mobilitetspotentialet både inden for uddannelse og erhvervsuddannelse og på arbejdsmarkedet og gør det dermed nødvendigt at forberede borgerne på et lærings- og karriereforløb inden for et større geografisk område.

| 3) | Borgernes liv præges i stigende omfang af mange overgange: særlig mellem skoleuddannelse og erhvervsuddannelse (EUD), videregående uddannelse eller beskæftigelse, eller mellem beskæftigelse og arbejdsløshed, efteruddannelse eller tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Vejledning spiller en afgørende rolle i forbindelse med de vigtige beslutninger, som den enkelte skal træffe gennem hele livet. Vejledning kan også bidrage til at sætte de enkelte i stand til at styre deres egen løbebane mere sikkert inden for rammerne af arbejdsmarkedets aktuelle funktion og opnå en bedre balance mellem privatlivet og arbejdslivet. |
| --- | --- |

3)

Borgernes liv præges i stigende omfang af mange overgange: særlig mellem skoleuddannelse og erhvervsuddannelse (EUD), videregående uddannelse eller beskæftigelse, eller mellem beskæftigelse og arbejdsløshed, efteruddannelse eller tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Vejledning spiller en afgørende rolle i forbindelse med de vigtige beslutninger, som den enkelte skal træffe gennem hele livet. Vejledning kan også bidrage til at sætte de enkelte i stand til at styre deres egen løbebane mere sikkert inden for rammerne af arbejdsmarkedets aktuelle funktion og opnå en bedre balance mellem privatlivet og arbejdslivet.

| 4) | Arbejdsmarkedet er også præget af uligevægt mellem fortsat arbejdsløshed og ansættelsesvanskeligheder i visse sektorer, og vejledning er et middel til bedre at opfylde arbejdsmarkedets behov. |
| --- | --- |

4)

Arbejdsmarkedet er også præget af uligevægt mellem fortsat arbejdsløshed og ansættelsesvanskeligheder i visse sektorer, og vejledning er et middel til bedre at opfylde arbejdsmarkedets behov.

| 5) | Social inklusion og lige muligheder er fortsat store udfordringer for uddannelses-, erhvervsuddanelses- og beskæftigelsespolitikkerne. |
| --- | --- |

5)

Social inklusion og lige muligheder er fortsat store udfordringer for uddannelses-, erhvervsuddanelses- og beskæftigelsespolitikkerne.

BEKRÆFTER:

Definitionen af vejledning som en fortsat proces, der sætter borgere i alle aldre i stand til gennem hele livet at gøre sig deres evner, kompetencer og interesser bevidst, at træffe beslutninger vedrørende uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og at tilrettelægge deres individuelle livsforløb med hensyn til læring, arbejde og andre omstændigheder, hvor man tilegner sig og/eller bruger disse evner og kompetencer. Vejledning omfatter individuelle eller kollektive aktiviteter vedrørende oplysning, rådgivning, kompetencevurdering, mentorordninger samt undervisning i de kompetencer, der er nødvendige for beslutningstagning og karriereplanlægning.

ERINDRER OM FØLGENDE:

| 1) | Rådets resolution af 28. maj 2004 (1) om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning præciserer de overordnede mål for en politik for livslang vejledning for alle Den Europæiske Unions borgere. |
| --- | --- |

1)

Rådets resolution af 28. maj 2004 (1) om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning præciserer de overordnede mål for en politik for livslang vejledning for alle Den Europæiske Unions borgere.

| 2) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring af 18. december 2006 (2) understreger med henvisning til en række nøglekompetencer, at evnen til at lede efter de disponible uddannelsesmuligheder samt den relevante vejledning og støtte er afgørende for den enkeltes personlige tilfredsstillelse, faglige udvikling og sociale integration. |
| --- | --- |

2)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring af 18. december 2006 (2) understreger med henvisning til en række nøglekompetencer, at evnen til at lede efter de disponible uddannelsesmuligheder samt den relevante vejledning og støtte er afgørende for den enkeltes personlige tilfredsstillelse, faglige udvikling og sociale integration.

| 3) | Rådets resolution af 15. november 2007 om nye kvalifikationer til nye job (3) opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, især ved at give jobsøgende erhvervsvejledning, som bør pege på de kompetencemoduler, der er nødvendige for at overgå til nye job, hvor der er kvalifikationskløfter. |
| --- | --- |

3)

Rådets resolution af 15. november 2007 om nye kvalifikationer til nye job (3) opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, især ved at give jobsøgende erhvervsvejledning, som bør pege på de kompetencemoduler, der er nødvendige for at overgå til nye job, hvor der er kvalifikationskløfter.

| 4) | Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2008 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation« (4) erindrer om, at også livslang vejledning fortjener særlig opmærksomhed. |
| --- | --- |

4)

Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2008 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation« (4) erindrer om, at også livslang vejledning fortjener særlig opmærksomhed.

| 5) | Rådets konklusioner af 25. maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabonmålene inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (5) udgør et vigtigt redskab til at evaluere opfyldelsen af målene i Lissabonstrategien og dermed til at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til vejledning som led i deres strategi for livslang læring. |
| --- | --- |

5)

Rådets konklusioner af 25. maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabonmålene inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (5) udgør et vigtigt redskab til at evaluere opfyldelsen af målene i Lissabonstrategien og dermed til at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til vejledning som led i deres strategi for livslang læring.

| 6) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (6) etablerer en fælles referenceramme, der skal fungere som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer. Den vil kunne lette de erhvervsaktives mobilitet og integrere vejledning i medlemsstaternes uddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -praksis. |
| --- | --- |

6)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (6) etablerer en fælles referenceramme, der skal fungere som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer. Den vil kunne lette de erhvervsaktives mobilitet og integrere vejledning i medlemsstaternes uddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -praksis.

| 7) | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (7) minder om de økonomiske, sociale og individuelle fordele ved en styrkelse af voksenuddannelsen og påpeger, at myndighederne må indføre kvalitetsprægede oplysnings- og vejledningssystemer, der er baseret på en mere personorienteret tilgang, således at folk får lige muligheder for at blive mere aktive og selvstændige på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

7)

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (7) minder om de økonomiske, sociale og individuelle fordele ved en styrkelse af voksenuddannelsen og påpeger, at myndighederne må indføre kvalitetsprægede oplysnings- og vejledningssystemer, der er baseret på en mere personorienteret tilgang, således at folk får lige muligheder for at blive mere aktive og selvstændige på uddannelsesområdet.

NOTERER SIG FØLGENDE:

| 1) | De seneste evalueringsrapporter, især rapporten fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) i 2008 om gennemførelsen af resolutionen fra 2004, understreger, at selv om der er gjort fremskridt, skal der fortsat gøres bestræbelser på at levere vejledningstjenester af bedre kvalitet og sikre en mere retfærdig adgang, der tager udgangspunkt i borgernes ønsker og behov, og at koordinere og opbygge partnerskaber mellem de bestående tjenestetilbud. |
| --- | --- |

1)

De seneste evalueringsrapporter, især rapporten fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) i 2008 om gennemførelsen af resolutionen fra 2004, understreger, at selv om der er gjort fremskridt, skal der fortsat gøres bestræbelser på at levere vejledningstjenester af bedre kvalitet og sikre en mere retfærdig adgang, der tager udgangspunkt i borgernes ønsker og behov, og at koordinere og opbygge partnerskaber mellem de bestående tjenestetilbud.

| 2) | Medlemsstaterne oprettede i 2007 et europæisk netværk for udvikling af politikkerne for livslang vejledning (European Lifelong Guidance Policy Network — ELGPN), der omfatter repræsentanter for hver medlemsstat, som beslutter at deltage deri, og således øger mulighederne for gensidig læring og samarbejde om udvikling af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterne oprettede i 2007 et europæisk netværk for udvikling af politikkerne for livslang vejledning (European Lifelong Guidance Policy Network — ELGPN), der omfatter repræsentanter for hver medlemsstat, som beslutter at deltage deri, og således øger mulighederne for gensidig læring og samarbejde om udvikling af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning mellem medlemsstaterne.

| 3) | Det er nødvendigt at konsolidere prioriteterne for gennemførelsen af en aktiv vejledningspolitik inden for rammerne af de nationale strategier for livslang læring. Disse prioriteter må udmøntes i tiltag, og de europæiske instrumenter og redskaber må udnyttes. |
| --- | --- |

3)

Det er nødvendigt at konsolidere prioriteterne for gennemførelsen af en aktiv vejledningspolitik inden for rammerne af de nationale strategier for livslang læring. Disse prioriteter må udmøntes i tiltag, og de europæiske instrumenter og redskaber må udnyttes.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| — | at styrke den rolle, som livslang vejledning spiller i de nationale strategier for livslang læring i overensstemmelse med Lissabonstrategien og den strategiske ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

—

at styrke den rolle, som livslang vejledning spiller i de nationale strategier for livslang læring i overensstemmelse med Lissabonstrategien og den strategiske ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet

| — | at gennemgå vejledningspolitikker og -praksis på nationalt plan, hvor det der relevant |
| --- | --- |

—

at gennemgå vejledningspolitikker og -praksis på nationalt plan, hvor det der relevant

| — | at anvende følgende vejledende principper (jf. prioritetsområderne i bilaget) afhængigt af den nationale kontekst og lovgivningen og for at ledsage overgangene hele vejen gennem borgernes liv:






  1) | fremme af evnen til selv at orientere sig gennem hele livet |
| --- | --- | --- |

—

at anvende følgende vejledende principper (jf. prioritetsområderne i bilaget) afhængigt af den nationale kontekst og lovgivningen og for at ledsage overgangene hele vejen gennem borgernes liv:

1)

fremme af evnen til selv at orientere sig gennem hele livet

| 2) | lettelse af adgangen til vejledningstjenester for alle borgere |
| --- | --- |

2)

lettelse af adgangen til vejledningstjenester for alle borgere

| 3) | udvikling af kvalitetssikringen af vejledningstjenester |
| --- | --- |

3)

udvikling af kvalitetssikringen af vejledningstjenester

| 4) | fremme af koordineringen af og samarbejdet mellem de forskellige aktører på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

4)

fremme af koordineringen af og samarbejdet mellem de forskellige aktører på nationalt, regionalt og lokalt plan

| — | at udnytte de muligheder, som programmet for livslang læring og de europæiske strukturfonde giver, i overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteter. |
| --- | --- |

—

at udnytte de muligheder, som programmet for livslang læring og de europæiske strukturfonde giver, i overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteter.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES ANSVARSOMRÅDER:

| 1) | at styrke det europæiske samarbejde om livslang vejledning, især gennem ELGPN-nettet, med støtte fra programmet for livslang læring og sammen med Cedefop.
  Navnlig






  — | at lette medlemsstaternes udveksling af oplysninger om de politikker, de fører, deres praksis og deres evaluering heraf, så de kan hente inspiration i de vellykkede eksempler |
| --- | --- | --- |

1)

at styrke det europæiske samarbejde om livslang vejledning, især gennem ELGPN-nettet, med støtte fra programmet for livslang læring og sammen med Cedefop.

Navnlig

—

at lette medlemsstaternes udveksling af oplysninger om de politikker, de fører, deres praksis og deres evaluering heraf, så de kan hente inspiration i de vellykkede eksempler

| — | at overvåge den nationale og europæiske gennemførelse af de fire prioritetsområder i denne resolution gennem undersøgelser, studier, rapporter og peer learning-aktiviteter, herunder casestudier og konferencer på europæisk plan |
| --- | --- |

—

at overvåge den nationale og europæiske gennemførelse af de fire prioritetsområder i denne resolution gennem undersøgelser, studier, rapporter og peer learning-aktiviteter, herunder casestudier og konferencer på europæisk plan

| — | at bestræbe sig på at styrke livslang vejlednings sammenhæng med og indpasning i de forskellige europæiske politikområder og især områderne beskæftigelse og social inklusion |
| --- | --- |

—

at bestræbe sig på at styrke livslang vejlednings sammenhæng med og indpasning i de forskellige europæiske politikområder og især områderne beskæftigelse og social inklusion

| — | at undersøge mulighederne for at udvikle en mere erfaringsbaseret politik for vejledning på europæisk plan |
| --- | --- |

—

at undersøge mulighederne for at udvikle en mere erfaringsbaseret politik for vejledning på europæisk plan

| 2) | at give borgere og vejledningsaktører pålidelige informationskilder, der omfatter alle medlemsstaternes uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og vejledningstjenester, især gennem Euroguidance-nettet |
| --- | --- |

2)

at give borgere og vejledningsaktører pålidelige informationskilder, der omfatter alle medlemsstaternes uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og vejledningstjenester, især gennem Euroguidance-nettet

| 3) | at fremme udviklingen af livslang vejledning i tredjelande under overholdelse af resolutionens fire prioritetsområder, især gennem Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

3)

at fremme udviklingen af livslang vejledning i tredjelande under overholdelse af resolutionens fire prioritetsområder, især gennem Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

---

(1)  Dok. 9286/04.

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(4)  Dok. 5723/08.

(5)  EUT C 311 af 21.12.2007, s. 13.

(6)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(7)  EUT C 140 af 6.6.2008, s. 10.

---

BILAG

PRIORITETSOMRÅDER

PRIORITETSOMRÅDE 1: FREMME AF EVNEN TIL SELV AT ORIENTERE SIG GENNEM HELE LIVET

Evnen til at orientere sig er afgørende for at sætte borgerne i stand til at forme deres læring, uddannelsesforløb, erhvervsintegration og arbejdsliv. Denne færdighed, der skal holdes ved lige gennem hele livet, er baseret på nøglekompetencer, især læringskompetencen, der også skal holdes ved lige gennem hele livet, den sociale kompetence og medborgerkompetencen — herunder interkulturel kompetence — samt initiativrigdom og iværksætterånd. Evnen til selv at orientere sig omfatter bl.a. følgende dimensioner, især i overgangsfaserne:

| — | at gøre sig bekendt med det økonomiske miljø, virksomheder og erhverv |
| --- | --- |

—

at gøre sig bekendt med det økonomiske miljø, virksomheder og erhverv

| — | at kunne vurdere sig selv, at kende sig selv og at være i stand til at beskrive de kompetencer, man har erhvervet inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse |
| --- | --- |

—

at kunne vurdere sig selv, at kende sig selv og at være i stand til at beskrive de kompetencer, man har erhvervet inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse

| — | at kende uddannelses-, erhvervsuddannelses- og kvalifikationssystemerne. |
| --- | --- |

—

at kende uddannelses-, erhvervsuddannelses- og kvalifikationssystemerne.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

| — | i uddannelsesprogrammerne for den almene skoleuddannelse, erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser at inkludere undervisnings- og læringsaktiviteter, der bidrager til at udvikle evnen til selv at orientere sig |
| --- | --- |

—

i uddannelsesprogrammerne for den almene skoleuddannelse, erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser at inkludere undervisnings- og læringsaktiviteter, der bidrager til at udvikle evnen til selv at orientere sig

| — | at forberede lærerne og underviserne til at lede sådanne aktiviteter og støtte dem ved udførelsen af denne opgave |
| --- | --- |

—

at forberede lærerne og underviserne til at lede sådanne aktiviteter og støtte dem ved udførelsen af denne opgave

| — | at lette inddragelsen af forældrene i spørgsmål om vejledning |
| --- | --- |

—

at lette inddragelsen af forældrene i spørgsmål om vejledning

| — | i højere grad at inddrage civilsamfundets organisationer og arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

i højere grad at inddrage civilsamfundets organisationer og arbejdsmarkedets parter

| — | at lette adgangen til oplysninger om de forskellige uddannelser, deres forbindelser til erhvervslivet og de forventede kvalifikationsbehov inden for et område |
| --- | --- |

—

at lette adgangen til oplysninger om de forskellige uddannelser, deres forbindelser til erhvervslivet og de forventede kvalifikationsbehov inden for et område

| — | at udvikle evnen til at orientere sig i programmerne for voksenuddannelse |
| --- | --- |

—

at udvikle evnen til at orientere sig i programmerne for voksenuddannelse

| — | at lade vejledning indgå i skolernes, EUD-udbydernes og de højere læreanstalters målsætninger. Den erhvervsmæssige integration og arbejdsmarkedets funktion på lokalt, nationalt og europæisk plan er aspekter, som især bør tages i betragtning. |
| --- | --- |

—

at lade vejledning indgå i skolernes, EUD-udbydernes og de højere læreanstalters målsætninger. Den erhvervsmæssige integration og arbejdsmarkedets funktion på lokalt, nationalt og europæisk plan er aspekter, som især bør tages i betragtning.

PRIORITETSOMRÅDE 2: LETTELSE AF ADGANGEN TIL VEJLEDNINGSTJENESTER FOR ALLE BORGERE

Vejledningstjenesterne bør som tjenesteydelser af almen interesse være tilgængelige for alle borgerne uanset oplysningsniveau og oprindelige færdigheder og bør være let forståelige og relevante. Der bør gøres en særlig indsats for at forbedre adgangen for de dårligst stillede og personer med særlige behov til disse tjenester.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

| — | aktivt at fremme vejledningsydelserne over for borgerne ved at sikre deres synlighed ved hjælp af alle informations- og kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

aktivt at fremme vejledningsydelserne over for borgerne ved at sikre deres synlighed ved hjælp af alle informations- og kommunikationsmidler

| — | at tilbyde lettilgængelige tjenester, der tager udgangspunkt i evalueringen af borgernes ønsker og behov og tager hensyn til deres leve- og arbejdsvilkår |
| --- | --- |

—

at tilbyde lettilgængelige tjenester, der tager udgangspunkt i evalueringen af borgernes ønsker og behov og tager hensyn til deres leve- og arbejdsvilkår

| — | at give borgerne mulighed for at få støtte til på arbejdsmarkedet at få valideret og anerkendt resultatet af formel, ikke-formel og uformel læring for at sikre deres erhvervsforløb og bevare deres beskæftigelsesegnethed, særlig i karrierens anden halvdel |
| --- | --- |

—

at give borgerne mulighed for at få støtte til på arbejdsmarkedet at få valideret og anerkendt resultatet af formel, ikke-formel og uformel læring for at sikre deres erhvervsforløb og bevare deres beskæftigelsesegnethed, særlig i karrierens anden halvdel

| — | at fremme fri adgang til dokumentsamlinger, støtte ved informationssøgning, individuel rådgivning og institutionel afholdelse af udgifterne. |
| --- | --- |

—

at fremme fri adgang til dokumentsamlinger, støtte ved informationssøgning, individuel rådgivning og institutionel afholdelse af udgifterne.

PRIORITETSOMRÅDE 3: UDVIKLING AF KVALITETSSIKRINGEN AF VEJLEDNINGSTJENESTER

Udvikling af vejledningstjenester af høj kvalitet er et fælles mål for medlemsstaterne.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

| — | at forbedre kvaliteten og sikre objektiviteten af oplysning og rådgivning om karrieremulighederne under hensyn til brugernes forventninger og realiteterne på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

at forbedre kvaliteten og sikre objektiviteten af oplysning og rådgivning om karrieremulighederne under hensyn til brugernes forventninger og realiteterne på arbejdsmarkedet

| — | at sikre sig, at præsentationen af disse oplysninger samt rådgivning og støtte er tilpasset de forskellige persongrupper, de er rettet til |
| --- | --- |

—

at sikre sig, at præsentationen af disse oplysninger samt rådgivning og støtte er tilpasset de forskellige persongrupper, de er rettet til

| — | at udvikle fremtidsberegninger for job og kompetencer, idet man støtter sig på både de nationale ressourcer og de fælles midler, som Den Europæiske Union råder over, og især Cedefop |
| --- | --- |

—

at udvikle fremtidsberegninger for job og kompetencer, idet man støtter sig på både de nationale ressourcer og de fælles midler, som Den Europæiske Union råder over, og især Cedefop

| — | at relatere oplysningerne om uddannelsestilbud og arbejdsmarkedets funktion til de enkelte geografiske områder |
| --- | --- |

—

at relatere oplysningerne om uddannelsestilbud og arbejdsmarkedets funktion til de enkelte geografiske områder

| — | bl.a. gennem grund- og videreuddannelse at forbedre vejledningspersonalets faglige profil og standard og fremme dets kompetencer og færdigheder, især med hensyn til oplysning, rådgivning og støtte, for bedre at imødekomme borgernes og de politiske beslutningstageres behov og forventninger |
| --- | --- |

—

bl.a. gennem grund- og videreuddannelse at forbedre vejledningspersonalets faglige profil og standard og fremme dets kompetencer og færdigheder, især med hensyn til oplysning, rådgivning og støtte, for bedre at imødekomme borgernes og de politiske beslutningstageres behov og forventninger

| — | at måle vejledningens effektivitet, eventuelt ved en ordning for indsamling af pålidelige oplysninger, som vedrører både brugernes opfattelse af disse tjenester og de fordele, de får på mellemlang sigt |
| --- | --- |

—

at måle vejledningens effektivitet, eventuelt ved en ordning for indsamling af pålidelige oplysninger, som vedrører både brugernes opfattelse af disse tjenester og de fordele, de får på mellemlang sigt

| — | at indføre kvalitetsstandarder for disse vejledningstjenester, som definerer deres tilbud og omfatter både målene og resultaterne for modtageren og metoder og procedurer. |
| --- | --- |

—

at indføre kvalitetsstandarder for disse vejledningstjenester, som definerer deres tilbud og omfatter både målene og resultaterne for modtageren og metoder og procedurer.

PRIORITETSOMRÅDE 4: FREMME AF KOORDINERINGEN AF OG SAMARBEJDET MELLEM DE FORSKELLIGE AKTØRER PÅ NATIONALT, REGIONALT OG LOKALT PLAN

Vejledningen er opdelt efter modtagerne: skolevejledning, studievejledning og erhvervsvejledning af henholdsvis jobsøgende og af personer under erhvervsuddannelse og i beskæftigelse, hvilket medfører, at der er forskellige systemer. Der bør være større komplementaritet og koordinering mellem de forskellige områder, idet der sikres et samarbejde mellem de nationale og lokale myndigheder, erhvervslivet, relevante organer, arbejdsmarkedets parter og lokalsamfundet, så vejledningsnettet bliver mere effektivt og tilgængeligt for alle.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

| — | at udvikle effektive og langsigtede nationale og regionale mekanismer for koordinering og samarbejde mellem de vigtigste aktører inden for livslang vejledning |
| --- | --- |

—

at udvikle effektive og langsigtede nationale og regionale mekanismer for koordinering og samarbejde mellem de vigtigste aktører inden for livslang vejledning

| — | at lette denne koordinering og dette samarbejde ved at indarbejde en vejledningsdimension i de nationale strategier for livslang læring og arbejdsmarkedet i overensstemmelse med det koncept, den enkelte medlemsstat har valgt |
| --- | --- |

—

at lette denne koordinering og dette samarbejde ved at indarbejde en vejledningsdimension i de nationale strategier for livslang læring og arbejdsmarkedet i overensstemmelse med det koncept, den enkelte medlemsstat har valgt

| — | at støtte en partnerskabspolitik og oprettelse af lokale net af tjenester for livslang vejledning, herunder ved initiativer til fælles udnyttelse af tjenesterne overalt, hvor dette viser sig at være effektivt, for at lette brugernes adgang |
| --- | --- |

—

at støtte en partnerskabspolitik og oprettelse af lokale net af tjenester for livslang vejledning, herunder ved initiativer til fælles udnyttelse af tjenesterne overalt, hvor dette viser sig at være effektivt, for at lette brugernes adgang

| — | at udvikle en fælles kultur, herunder ved hjælp af kvalitetssikring, inden for de forskellige kompetente tjenester på lokalt, regionalt og nationalt niveau. |
| --- | --- |

—

at udvikle en fælles kultur, herunder ved hjælp af kvalitetssikring, inden for de forskellige kompetente tjenester på lokalt, regionalt og nationalt niveau.

---

HENSTILLINGER

Rådet

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/8

---

RÅDETS HENSTILLING

af 20. november 2008

om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union

(2008/C 319/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149, stk. 4,

som henviser til forslag fra Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| 1. | Mobilitet for unge volontører skal ses i sammenhæng med den frie bevægelighed for personer, som er beskyttet ved EF-traktatens artikel 18. |
| --- | --- |

1.

Mobilitet for unge volontører skal ses i sammenhæng med den frie bevægelighed for personer, som er beskyttet ved EF-traktatens artikel 18.

| 2. | Fællesskabet kan vedtage foranstaltninger til fremme af unge volontørers mobilitet ved at forbedre betingelserne for samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne henstilling ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

2.

Fællesskabet kan vedtage foranstaltninger til fremme af unge volontørers mobilitet ved at forbedre betingelserne for samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne henstilling ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| 3. | Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (1), og tilhørende bestemmelser omfatter kun de volontører, der er forsikret i henhold til national sikringslovgivning, med det resultat, at spørgsmål vedrørende social beskyttelse somme tider kan få folk til at afholde sig fra at påtage sig volontørarbejde i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (1), og tilhørende bestemmelser omfatter kun de volontører, der er forsikret i henhold til national sikringslovgivning, med det resultat, at spørgsmål vedrørende social beskyttelse somme tider kan få folk til at afholde sig fra at påtage sig volontørarbejde i andre medlemsstater.

| 4. | Ved Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/613/EF af 10. juli 2001 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, volontører, undervisere og erhvervslærere (2) blev medlemsstaterne opfordret til at træffe de foranstaltninger, de anser for hensigtsmæssige, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen samt inden for rammerne af deres nationale lovgivning for at sikre, at volontører og deres familier ikke stilles ringere med hensyn til relevant social beskyttelse som sundhedspleje og velfærdspolitik, som kan hindre deres mobilitet. |
| --- | --- |

4.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/613/EF af 10. juli 2001 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, volontører, undervisere og erhvervslærere (2) blev medlemsstaterne opfordret til at træffe de foranstaltninger, de anser for hensigtsmæssige, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen samt inden for rammerne af deres nationale lovgivning for at sikre, at volontører og deres familier ikke stilles ringere med hensyn til relevant social beskyttelse som sundhedspleje og velfærdspolitik, som kan hindre deres mobilitet.

| 5. | Henstilling 2001/613/EF og Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/961/EF af 18. december 2006 om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (3), omhandler udtrykkeligt volontører. |
| --- | --- |

5.

Henstilling 2001/613/EF og Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/961/EF af 18. december 2006 om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (3), omhandler udtrykkeligt volontører.

| 6. | Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (4) giver mulighed for at udstede særlige opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse og ophold på en medlemsstats område for at udføre volontørtjeneste. |
| --- | --- |

6.

Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (4) giver mulighed for at udstede særlige opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse og ophold på en medlemsstats område for at udføre volontørtjeneste.

| 7. | I resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 15. november 2004 om fælles målsætninger for volontøraktiviteter blandt unge og i resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 16. november 2007 om gennemførelse af de fælles målsætninger for volontøraktiviteter blandt unge fastsættes der fælles målsætninger for unges volontørarbejde (5), det foreslås, at der udveksles eksempler på god praksis og peer learning-aktiviteter med det formål at styrke gennemførelsen, og samtidig opfordres medlemsstaterne til at overveje, hvordan fremskridtene måles i praksis. Sidstnævnte resolution indeholder yderligere også en opfordring til Kommissionen om at fremsætte forslag om fremme og anerkendelse af volontørarbejde blandt unge. |
| --- | --- |

7.

I resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 15. november 2004 om fælles målsætninger for volontøraktiviteter blandt unge og i resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 16. november 2007 om gennemførelse af de fælles målsætninger for volontøraktiviteter blandt unge fastsættes der fælles målsætninger for unges volontørarbejde (5), det foreslås, at der udveksles eksempler på god praksis og peer learning-aktiviteter med det formål at styrke gennemførelsen, og samtidig opfordres medlemsstaterne til at overveje, hvordan fremskridtene måles i praksis. Sidstnævnte resolution indeholder yderligere også en opfordring til Kommissionen om at fremsætte forslag om fremme og anerkendelse af volontørarbejde blandt unge.

| 8. | Europa-Parlamentet vedtog i april 2008 en betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, hvori medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder opfordres til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed, og det anbefales, at der gennemføres flere grænseoverskridende projekter med frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

8.

Europa-Parlamentet vedtog i april 2008 en betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, hvori medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder opfordres til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed, og det anbefales, at der gennemføres flere grænseoverskridende projekter med frivilligt arbejde.

ERKENDER, AT:

| 1) | Volontørtjeneste på tværs af grænserne er som led i denne henstilling karakteriseret ved følgende: den er åben for alle unge, foregår på et frivilligt grundlag og af almen interesse, i en længere periode, inden for klare rammer og i et andet land end bopælslandet, den er desuden ulønnet eller symbolsk aflønnet og/eller med dækning af udgifter. Volontørtjeneste bør ikke træde i stedet for eller føre til en begrænsning af potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse. |
| --- | --- |

1)

Volontørtjeneste på tværs af grænserne er som led i denne henstilling karakteriseret ved følgende: den er åben for alle unge, foregår på et frivilligt grundlag og af almen interesse, i en længere periode, inden for klare rammer og i et andet land end bopælslandet, den er desuden ulønnet eller symbolsk aflønnet og/eller med dækning af udgifter. Volontørtjeneste bør ikke træde i stedet for eller føre til en begrænsning af potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse.

| 2) | Volontørarbejde giver rige erfaringer i en ikke-formel uddannelses- og uformel læringskontekst, der forbedrer unges faglige færdigheder og kompetencer, bidrager til deres beskæftigelsesegnethed og solidaritetsfølelse, udvikler deres sociale færdigheder, gør det lettere for dem at blive integreret i samfundet og fremmer aktivt medborgerskab. |
| --- | --- |

2)

Volontørarbejde giver rige erfaringer i en ikke-formel uddannelses- og uformel læringskontekst, der forbedrer unges faglige færdigheder og kompetencer, bidrager til deres beskæftigelsesegnethed og solidaritetsfølelse, udvikler deres sociale færdigheder, gør det lettere for dem at blive integreret i samfundet og fremmer aktivt medborgerskab.

| 3) | Der findes mange forskellige typer volontørarbejde i Europa, som civilsamfundsorganisationerne og offentlige myndigheder organiserer. Disse forskellige typer volontørarbejde bør bevares og videreudvikles, og samarbejdet mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, bør fremmes. |
| --- | --- |

3)

Der findes mange forskellige typer volontørarbejde i Europa, som civilsamfundsorganisationerne og offentlige myndigheder organiserer. Disse forskellige typer volontørarbejde bør bevares og videreudvikles, og samarbejdet mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, bør fremmes.

| 4) | Mobilitet på tværs af grænserne i Europa kan være et vigtigt værktøj til at fremme uddannelse, beskæftigelse og regional og social samhørighed og bidrage til at forbedre den gensidige forståelse og aktive samfundsdeltagelse. Det gælder især for unge på et arbejdsmarked, der i stadig højere grad værdsætter tilpasningsevne og fleksibilitet. |
| --- | --- |

4)

Mobilitet på tværs af grænserne i Europa kan være et vigtigt værktøj til at fremme uddannelse, beskæftigelse og regional og social samhørighed og bidrage til at forbedre den gensidige forståelse og aktive samfundsdeltagelse. Det gælder især for unge på et arbejdsmarked, der i stadig højere grad værdsætter tilpasningsevne og fleksibilitet.

| 5) | Lokalsamfund, der er værter for unge volontører, har stor gavn af deres indsats, som kan foregå på en lang række områder, herunder fremme af social integration, bevarelse af kulturarven, fremme af solidaritet mellem generationerne og miljøbeskyttelse, samtidig med at værtssamfundenes kulturelle mangfoldighed beriges. |
| --- | --- |

5)

Lokalsamfund, der er værter for unge volontører, har stor gavn af deres indsats, som kan foregå på en lang række områder, herunder fremme af social integration, bevarelse af kulturarven, fremme af solidaritet mellem generationerne og miljøbeskyttelse, samtidig med at værtssamfundenes kulturelle mangfoldighed beriges.

| 6) | Volontørarbejde har været et prioriteret område i den åbne koordinationsmetode vedrørende ungdomsanliggender, hvor man allerede har kortlagt et stort antal eksempler på god praksis. I denne forbindelse har Europæisk Volontørtjeneste for Unge (EVU), en aktion under Aktive Unge-programmet siden 1996, givet unge mulighed for at påtage sig volontørtjeneste på en række forskellige områder. Det nuværende Aktive Unge-program styrker denne aktion. |
| --- | --- |

6)

Volontørarbejde har været et prioriteret område i den åbne koordinationsmetode vedrørende ungdomsanliggender, hvor man allerede har kortlagt et stort antal eksempler på god praksis. I denne forbindelse har Europæisk Volontørtjeneste for Unge (EVU), en aktion under Aktive Unge-programmet siden 1996, givet unge mulighed for at påtage sig volontørtjeneste på en række forskellige områder. Det nuværende Aktive Unge-program styrker denne aktion.

| 7) | Trods denne indsats kan der stadig være hindringer for unge volontørers mobilitet på tværs af grænserne i Europa, og hensigten med denne henstilling er derfor især at danne en ramme for intensivering af medlemsstaternes samarbejde, uden at det berører de mange forskellige nationale forhold. |
| --- | --- |

7)

Trods denne indsats kan der stadig være hindringer for unge volontørers mobilitet på tværs af grænserne i Europa, og hensigten med denne henstilling er derfor især at danne en ramme for intensivering af medlemsstaternes samarbejde, uden at det berører de mange forskellige nationale forhold.

| 8) | Et bedre samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed i forskellige lande, og mere informationsudveksling kan få alle unge europæere, uanset nationalitet, til i højere grad at påtage sig volontørtjeneste i tredjelande. |
| --- | --- |

8)

Et bedre samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed i forskellige lande, og mere informationsudveksling kan få alle unge europæere, uanset nationalitet, til i højere grad at påtage sig volontørtjeneste i tredjelande.

| 9) | Opmærksomheden bør især rettes mod vanskeligt stillede unge, da volontørtjeneste giver særligt værdifulde mobilitetsmuligheder for sådanne unge, som ellers ville have meget lidt eller slet ingen gavn af mobilitetsprogrammer. |
| --- | --- |

9)

Opmærksomheden bør især rettes mod vanskeligt stillede unge, da volontørtjeneste giver særligt værdifulde mobilitetsmuligheder for sådanne unge, som ellers ville have meget lidt eller slet ingen gavn af mobilitetsprogrammer.

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| A. | at de fremmer unge volontørers mobilitet i hele Europa ved at forbedre betingelserne for samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed i forskellige lande, uanset om der er tale om civilsamfundsorganisationer eller offentlige myndigheder, således at alle unge har mulighed for at udføre volontørtjeneste i Europa, hvis de har et ønske herom. |
| --- | --- |

A.

at de fremmer unge volontørers mobilitet i hele Europa ved at forbedre betingelserne for samarbejde mellem dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed i forskellige lande, uanset om der er tale om civilsamfundsorganisationer eller offentlige myndigheder, således at alle unge har mulighed for at udføre volontørtjeneste i Europa, hvis de har et ønske herom.

| B. | at de med henblik herpå fremmer udviklingen af følgende retningslinjer for indsatsen under passende hensyn til deres nationale rammer og lovgivning for volontørtjeneste, og deres overordnede nationale prioriteter, eksisterende lokale muligheder og offentlige udgiftsordninger og:






  1) | forbedrer kendskabet til volontørtjeneste inden for deres nationale område og overfører disse oplysninger til Europa-Kommissionen til videreformidling |
| --- | --- | --- |

B.

at de med henblik herpå fremmer udviklingen af følgende retningslinjer for indsatsen under passende hensyn til deres nationale rammer og lovgivning for volontørtjeneste, og deres overordnede nationale prioriteter, eksisterende lokale muligheder og offentlige udgiftsordninger og:

1)

forbedrer kendskabet til volontørtjeneste inden for deres nationale område og overfører disse oplysninger til Europa-Kommissionen til videreformidling

| 2) | gør oplysninger om mulighederne for volontørtjeneste i udlandet lettere tilgængelige for unge og for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer |
| --- | --- |

2)

gør oplysninger om mulighederne for volontørtjeneste i udlandet lettere tilgængelige for unge og for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer

| 3) | stiller oplysninger til rådighed for alle relevante aktører om de rettigheder og muligheder, der følger af de gældende regler på europæisk og nationalt plan for volontørtjeneste på tværs af grænserne |
| --- | --- |

3)

stiller oplysninger til rådighed for alle relevante aktører om de rettigheder og muligheder, der følger af de gældende regler på europæisk og nationalt plan for volontørtjeneste på tværs af grænserne

| 4) | fremmer udvekslingen af oplysninger om muligheder for volontørtjeneste i andre medlemsstater og forenklingen af de procedurer, der skal følges for at gøre det lettere for unge volontører fra en medlemsstat at deltage i volontørtjeneste i andre medlemsstater |
| --- | --- |

4)

fremmer udvekslingen af oplysninger om muligheder for volontørtjeneste i andre medlemsstater og forenklingen af de procedurer, der skal følges for at gøre det lettere for unge volontører fra en medlemsstat at deltage i volontørtjeneste i andre medlemsstater

| 5) | hvor det er hensigtsmæssigt anvender en fleksibel tilgang til udviklingen af muligheder for volontørtjeneste på tværs af grænserne i Europa, f.eks. ved






  — | at støtte udviklingen af værtskapaciteten for volontører på tværs af grænserne |
| --- | --- | --- |

5)

hvor det er hensigtsmæssigt anvender en fleksibel tilgang til udviklingen af muligheder for volontørtjeneste på tværs af grænserne i Europa, f.eks. ved

—

at støtte udviklingen af værtskapaciteten for volontører på tværs af grænserne

| — | at støtte etableringen af kontaktpunkter for unge europæiske volontører, om muligt i samarbejde med de nationale kontorer under Aktive Unge-programmet |
| --- | --- |

—

at støtte etableringen af kontaktpunkter for unge europæiske volontører, om muligt i samarbejde med de nationale kontorer under Aktive Unge-programmet

| — | fat fremme brugen af eksisterende EU-mekanismer, der kan bidrage til øget mobilitet blandt unge, f.eks. mobilitetskort |
| --- | --- |

—

fat fremme brugen af eksisterende EU-mekanismer, der kan bidrage til øget mobilitet blandt unge, f.eks. mobilitetskort

| — | at fremme mobiliteten på tværs af grænserne for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer |
| --- | --- |

—

at fremme mobiliteten på tværs af grænserne for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer

| — | at støtte udviklingen af oplysninger til og uddannelse af dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og i ungdomsorganisationer, lokale myndigheder og samfundsnyttige organisationer, om unges volontørtjeneste på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

—

at støtte udviklingen af oplysninger til og uddannelse af dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og i ungdomsorganisationer, lokale myndigheder og samfundsnyttige organisationer, om unges volontørtjeneste på tværs af grænserne.

| 6) | øger bevidstheden om betydningen af interkulturelle kompetencer og sprogindlæring blandt unge for at nedbryde barriererne for deres mobilitet på tværs af grænserne |
| --- | --- |

6)

øger bevidstheden om betydningen af interkulturelle kompetencer og sprogindlæring blandt unge for at nedbryde barriererne for deres mobilitet på tværs af grænserne

| 7) | tilskynder dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, til under hensyn til erfaringerne med EVU at udvikle selvevalueringsredskaber for at sikre kvaliteten af den volontørvirksomhed på tværs af grænserne, de deltager i |
| --- | --- |

7)

tilskynder dem, der tilrettelægger volontørvirksomhed, til under hensyn til erfaringerne med EVU at udvikle selvevalueringsredskaber for at sikre kvaliteten af den volontørvirksomhed på tværs af grænserne, de deltager i

| 8) | opfordrer tilrettelæggerne i både de udsendende og modtagende medlemsstater til at samarbejde om at give forsikringer om beskyttelsen af unge volontører og tjenesteydelsesmodtagere. Dette bør omfatte tilstrækkelige oplysninger om volontørtjenesten, tilrettelæggerne og volontøren, således at begge parter kan træffe en informeret beslutning om tjenestens egnethed og opfylde eventuelle retlige krav |
| --- | --- |

8)

opfordrer tilrettelæggerne i både de udsendende og modtagende medlemsstater til at samarbejde om at give forsikringer om beskyttelsen af unge volontører og tjenesteydelsesmodtagere. Dette bør omfatte tilstrækkelige oplysninger om volontørtjenesten, tilrettelæggerne og volontøren, således at begge parter kan træffe en informeret beslutning om tjenestens egnethed og opfylde eventuelle retlige krav

| 9) | undersøger de relevante socialsikringsbestemmelser nærmere gennem egnede eksisterende EU-fora med henblik på til fulde at udnytte mulighederne i henhold til EU-lovgivning og national lovgivning |
| --- | --- |

9)

undersøger de relevante socialsikringsbestemmelser nærmere gennem egnede eksisterende EU-fora med henblik på til fulde at udnytte mulighederne i henhold til EU-lovgivning og national lovgivning

| 10) | fremmer behørig anerkendelse af de læringserfaringer, der er indhøstet ved volontørtjeneste i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne og inden for de respektive nationale systemer eller rammer for kvalifikationer, hvis sådanne findes |
| --- | --- |

10)

fremmer behørig anerkendelse af de læringserfaringer, der er indhøstet ved volontørtjeneste i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne og inden for de respektive nationale systemer eller rammer for kvalifikationer, hvis sådanne findes

| 11) | fremmer brugen af instrumenter på EU-plan, der kan lette volontørtjeneste på tværs af grænserne ved at sikre kvalifikationernes gennemsigtighed, f.eks. Europass, ungdomskortet og den europæiske referenceramme for kvalifikationer |
| --- | --- |

11)

fremmer brugen af instrumenter på EU-plan, der kan lette volontørtjeneste på tværs af grænserne ved at sikre kvalifikationernes gennemsigtighed, f.eks. Europass, ungdomskortet og den europæiske referenceramme for kvalifikationer

| 12) | retter særlig opmærksomhed mod vanskeligt stillede unge for at forbedre deres adgang til volontørarbejde, navnlig til volontørtjeneste på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

12)

retter særlig opmærksomhed mod vanskeligt stillede unge for at forbedre deres adgang til volontørarbejde, navnlig til volontørtjeneste på tværs af grænserne.

BIFALDER, AT KOMMISSIONEN HAR TIL HENSIGT:

| 1) | at støtte medlemsstaterne i ovennævnte opgaver ved at anvende rammerne for EU-samarbejdet vedrørende ungdomsanliggender og især den åbne koordinationsmetode og Aktive Unge-programmet |
| --- | --- |

1)

at støtte medlemsstaterne i ovennævnte opgaver ved at anvende rammerne for EU-samarbejdet vedrørende ungdomsanliggender og især den åbne koordinationsmetode og Aktive Unge-programmet

| 2) | at tilskynde til og i tæt samarbejde med medlemsstaterne sørge for udveksling af oplysninger og erfaringer om samarbejdet mellem dem, der tilrettelægger volontørtjeneste i forskellige lande, uanset om de repræsenterer civilsamfundsorganisationer eller offentlige myndigheder |
| --- | --- |

2)

at tilskynde til og i tæt samarbejde med medlemsstaterne sørge for udveksling af oplysninger og erfaringer om samarbejdet mellem dem, der tilrettelægger volontørtjeneste i forskellige lande, uanset om de repræsenterer civilsamfundsorganisationer eller offentlige myndigheder

| 3) | at udarbejde en EU-portal om volontørvirksomhed baseret på nationale portaler, databaser eller specifikke websteder for unge volontører, hvis sådanne findes |
| --- | --- |

3)

at udarbejde en EU-portal om volontørvirksomhed baseret på nationale portaler, databaser eller specifikke websteder for unge volontører, hvis sådanne findes

| 4) | at aflægge beretning til Rådet fire år efter vedtagelsen af denne henstilling for at fastslå, om de foreslåede foranstaltninger fungerer effektivt, og for at vurdere behovet for en yderligere indsats. |
| --- | --- |

4)

at aflægge beretning til Rådet fire år efter vedtagelsen af denne henstilling for at fastslå, om de foreslåede foranstaltninger fungerer effektivt, og for at vurdere behovet for en yderligere indsats.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. november 2008.

---

(1)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

(2)  EFT L 215 af 9.8.2001, s. 30.

(3)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 5.

(4)  EUT L 375 af 23.12.2004, s. 12.

(5)  EUT C 241 af 20.9.2008, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/11

---

Rådets konklusioner om Den Europæiske Unions indførelse af et europæisk kulturarvsmærke

(2008/C 319/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| — | traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- |

—

traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| — | Rådets resolution af 16. november 2007 (1) om en europæisk kulturdagsorden og konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 21. maj 2008 om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (2), der bl.a. har til formål at fremme kulturarven. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 16. november 2007 (1) om en europæisk kulturdagsorden og konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 21. maj 2008 om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (2), der bl.a. har til formål at fremme kulturarven.

SOM SER MED INTERESSE PÅ:

| — | Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden og (3) |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden og (3)

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (4), hvorefter Europa-Parlamentet støtter indførelsen af et europæisk kulturarvsmærke, der tager sigte på at fremhæve den europæiske dimension af kulturgenstande, monumenter, mindesmærker og mindesteder, der vidner om Europas historie og kulturarv. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (4), hvorefter Europa-Parlamentet støtter indførelsen af et europæisk kulturarvsmærke, der tager sigte på at fremhæve den europæiske dimension af kulturgenstande, monumenter, mindesmærker og mindesteder, der vidner om Europas historie og kulturarv.

SOM TAGER HENSYN TIL:

| — | det mellemstatslige projekt vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev iværksat i april 2006 i Granada af flere medlemsstater. |
| --- | --- |

—

det mellemstatslige projekt vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev iværksat i april 2006 i Granada af flere medlemsstater.

SOM ISÆR UNDERSTREGER:

| — | betydningen af at bevidstgøre de unge om den fælles kulturarv og på den baggrund nødvendigheden af at lette deres adgang til den europæiske kulturarv. |
| --- | --- |

—

betydningen af at bevidstgøre de unge om den fælles kulturarv og på den baggrund nødvendigheden af at lette deres adgang til den europæiske kulturarv.

1.   FINDER, AT DEN EUROPÆISKE UNIONS INDFØRELSE AF ET EUROPÆISK KULTURARVSMÆRKE:

| a) | hvis formål vil være at fremhæve Europas fælles historie på en konkret måde ved at styrke kulturarvens europæiske dimension |
| --- | --- |

a)

hvis formål vil være at fremhæve Europas fælles historie på en konkret måde ved at styrke kulturarvens europæiske dimension

| b) | kan bidrage:






  — | til bedre at styrke værdien af medlemsstaternes kulturarv og den fælles kulturarv og i højere grad profilere den |
| --- | --- | --- |

b)

kan bidrage:

—

til bedre at styrke værdien af medlemsstaternes kulturarv og den fælles kulturarv og i højere grad profilere den

| — | til at øge borgernes kendskab og tilhørsforhold til deres fælles kulturarv i dens mangfoldighed og til deres historie |
| --- | --- |

—

til at øge borgernes kendskab og tilhørsforhold til deres fælles kulturarv i dens mangfoldighed og til deres historie

| — | til at gøre regionerne økonomisk attraktive og til at sikre deres bæredygtige udvikling, især gennem kulturturisme |
| --- | --- |

—

til at gøre regionerne økonomisk attraktive og til at sikre deres bæredygtige udvikling, især gennem kulturturisme

| — | til at fremme kunstnerisk, kulturel og historisk uddannelse og derigennem til at uddybe den interkulturelle dialog, specielt blandt unge |
| --- | --- |

—

til at fremme kunstnerisk, kulturel og historisk uddannelse og derigennem til at uddybe den interkulturelle dialog, specielt blandt unge

| — | til at dele erfaringer og udveksle god praksis i hele Europa med hensyn til, hvordan værdien af kulturarven kan styrkes |
| --- | --- |

—

til at dele erfaringer og udveksle god praksis i hele Europa med hensyn til, hvordan værdien af kulturarven kan styrkes

| — | mere generelt til at fremme de demokratiske værdier og menneskerettighederne, som den europæiske integration og det europæiske medborgerskab bygger på. |
| --- | --- |

—

mere generelt til at fremme de demokratiske værdier og menneskerettighederne, som den europæiske integration og det europæiske medborgerskab bygger på.

2.   FINDER, AT DEN EUROPÆISKE UNIONS KULTURARVSMÆRKE BØR TILDELES EFTER KLARE OG GENNEMSIGTIGE FÆLLES KRITERIER:

| a) | følgende kan komme i betragtning til dette mærke:






  — | monumenter, naturlandskaber, byområder, kulturlandskaber og mindesteder samt kulturgenstande og immateriel kulturarv, der er knyttet til et sted, herunder moderne kulturarv, i det følgende benævnt »steder« (5) |
| --- | --- | --- |

a)

følgende kan komme i betragtning til dette mærke:

—

monumenter, naturlandskaber, byområder, kulturlandskaber og mindesteder samt kulturgenstande og immateriel kulturarv, der er knyttet til et sted, herunder moderne kulturarv, i det følgende benævnt »steder« (5)

| — | hvis de især på grund af deres grænseoverskridende eller paneuropæiske karakter vidner om Europas historie, fælles værdier eller kulturarv og navnlig om Europas opbygning |
| --- | --- |

—

hvis de især på grund af deres grænseoverskridende eller paneuropæiske karakter vidner om Europas historie, fælles værdier eller kulturarv og navnlig om Europas opbygning

| b) | kandidater til mærket skal forelægge et langsigtet projekt, hvorefter de er forpligtet til






  — | at fremme stedets europæiske dimension: dets plads og rolle i den europæiske historie, kulturelle, kunstneriske, videnskabelige og tekniske strømninger, personer og begivenheder, der har forbindelse til stedet og har sat sig spor i Europas historie og opbygning, osv. |
| --- | --- | --- |

b)

kandidater til mærket skal forelægge et langsigtet projekt, hvorefter de er forpligtet til

—

at fremme stedets europæiske dimension: dets plads og rolle i den europæiske historie, kulturelle, kunstneriske, videnskabelige og tekniske strømninger, personer og begivenheder, der har forbindelse til stedet og har sat sig spor i Europas historie og opbygning, osv.

| — | at styrke værdien af stedet, f.eks. ved at tilrettelægge forskellige former for uddannelsesmæssige, kunstneriske, kulturelle og videnskabelige aktiviteter (arrangementer, festivaler, residerende kunstnere osv.) |
| --- | --- |

—

at styrke værdien af stedet, f.eks. ved at tilrettelægge forskellige former for uddannelsesmæssige, kunstneriske, kulturelle og videnskabelige aktiviteter (arrangementer, festivaler, residerende kunstnere osv.)

| — | at sikre en god forvaltning af stedet |
| --- | --- |

—

at sikre en god forvaltning af stedet

| — | at sikre kvaliteten af modtagelsesfaciliteterne: en politik, der sikrer det bredest mulige publikum adgang til stedet, og fremme af flersprogethed |
| --- | --- |

—

at sikre kvaliteten af modtagelsesfaciliteterne: en politik, der sikrer det bredest mulige publikum adgang til stedet, og fremme af flersprogethed

| — | at være særlig opmærksomme på de unge ved navnlig at give dem adgang til stedet på privilegerede betingelser |
| --- | --- |

—

at være særlig opmærksomme på de unge ved navnlig at give dem adgang til stedet på privilegerede betingelser

| — | at gøre stedet mere synligt og attraktivt i europæisk henseende: passende skiltning og brug af ny teknologi osv. |
| --- | --- |

—

at gøre stedet mere synligt og attraktivt i europæisk henseende: passende skiltning og brug af ny teknologi osv.

| — | at deltage i aktiviteter inden for nettet af steder, der har fået tildelt mærket, eventuelt i grupper, der fokuserer på et specifikt tematisk aspekt af den europæiske kulturarv eller afspejler et fælles aspekt ved Europas historie. |
| --- | --- |

—

at deltage i aktiviteter inden for nettet af steder, der har fået tildelt mærket, eventuelt i grupper, der fokuserer på et specifikt tematisk aspekt af den europæiske kulturarv eller afspejler et fælles aspekt ved Europas historie.

3.   FINDER:

| a) | at medlemsstaterne deltager i dette initiativ på frivilligt grundlag |
| --- | --- |

a)

at medlemsstaterne deltager i dette initiativ på frivilligt grundlag

| b) | at projektet bør bygge på følgende principper:






  — | en regelmæssig udvælgelsesprocedure, der bygger på fælles klare og gennemsigtige kriterier, først på nationalt niveau og derefter på europæisk niveau, på grundlag af en ekspertvurdering af ansøgningerne og hver gang med et rimeligt og repræsentativt antal steder |
| --- | --- | --- |

b)

at projektet bør bygge på følgende principper:

—

en regelmæssig udvælgelsesprocedure, der bygger på fælles klare og gennemsigtige kriterier, først på nationalt niveau og derefter på europæisk niveau, på grundlag af en ekspertvurdering af ansøgningerne og hver gang med et rimeligt og repræsentativt antal steder

| — | en smidig og let forvaltning, der overholder subsidiaritetsprincippet |
| --- | --- |

—

en smidig og let forvaltning, der overholder subsidiaritetsprincippet

| — | en gennemførelse, der omhyggeligt overholder kriterierne i punkt 2 i disse konklusioner og søger synergier og komplementaritet med andre initiativer som f.eks. Unesco's Verdensarvliste og Europarådets europæiske kulturruter og en samordnet tilgang til oplysning om, hvilke steder der har fået tildelt mærket |
| --- | --- |

—

en gennemførelse, der omhyggeligt overholder kriterierne i punkt 2 i disse konklusioner og søger synergier og komplementaritet med andre initiativer som f.eks. Unesco's Verdensarvliste og Europarådets europæiske kulturruter og en samordnet tilgang til oplysning om, hvilke steder der har fået tildelt mærket

| c) | at projektet ville kunne trække på eksisterende fællesskabsfinansiering med forbehold af de enkelte medlemsstaters støttepolitikker |
| --- | --- |

c)

at projektet ville kunne trække på eksisterende fællesskabsfinansiering med forbehold af de enkelte medlemsstaters støttepolitikker

| d) | at dette initiativ også kan åbnes for tredjelande, der deltager i Den Europæiske Unions kulturprogram |
| --- | --- |

d)

at dette initiativ også kan åbnes for tredjelande, der deltager i Den Europæiske Unions kulturprogram

| e) | at betegnelsen europæisk kulturarv vil blive betinget af, at de steder, der har fået tildelt mærket, opfylder deres forpligtelser, og fra tid til anden kan tages op til revision |
| --- | --- |

e)

at betegnelsen europæisk kulturarv vil blive betinget af, at de steder, der har fået tildelt mærket, opfylder deres forpligtelser, og fra tid til anden kan tages op til revision

| f) | at der skal tages hensyn til de steder, der allerede har fået tildelt mærket som led i det mellemstatslige projekt vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, og at deres status skal afklares. |
| --- | --- |

f)

at der skal tages hensyn til de steder, der allerede har fået tildelt mærket som led i det mellemstatslige projekt vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, og at deres status skal afklares.

4.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| — | inden for en rimelig tidshorisont og under hensyn til disse konklusioner at forelægge det et passende forslag om Den Europæiske Unions indførelse af et europæisk kulturarvsmærke med angivelse af, hvordan projektet kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

—

inden for en rimelig tidshorisont og under hensyn til disse konklusioner at forelægge det et passende forslag om Den Europæiske Unions indførelse af et europæisk kulturarvsmærke med angivelse af, hvordan projektet kan gennemføres i praksis.

---

(1)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(2)  EUT C 143 af 10.6.2008, s. 9.

(3)  KOM(2007) 242 endelig — dok. 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  Rådet henviser til definitioner, der er almindeligt accepteret i international ret eller fællesskabsretten (Unesco-konventionen af 14. november 1970 om midler til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og overførsel af ejendomsret over kulturel ejendom; Unesco-konventionen af 16. november 1972 om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv; Unesco-konventionen af 17. oktober 2003 til beskyttelse af den immaterielle kulturarv; den europæiske landskabskonvention af 20. oktober 2000).

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/13

---

Rådets konklusioner om arkitektur: Kulturens bidrag til bæredygtig udvikling

(2008/C 319/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1.   SOM HENVISER TIL:

| — | traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- |

—

traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| — | Rådets resolution af 12. februar 2001 (1) om den arkitektoniske kvalitet i by- og landmiljøet, ifølge hvilken arkitektur skal betragtes som en grundlæggende del af vore landes kultur og livsmiljø |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 12. februar 2001 (1) om den arkitektoniske kvalitet i by- og landmiljøet, ifølge hvilken arkitektur skal betragtes som en grundlæggende del af vore landes kultur og livsmiljø

| — | Rådets konklusioner af 24. maj 2007 om bidrag fra den kulturelle og den kreative sektor til at virkeliggøre Lissabonmålene (2), som understreger, at kulturelle aktiviteter og kreative industrier, herunder arkitektur, spiller en kritisk rolle for fremme af innovation og teknologi og er nøglefaktorer i forbindelse med at skabe bæredygtig vækst i fremtiden, og |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 24. maj 2007 om bidrag fra den kulturelle og den kreative sektor til at virkeliggøre Lissabonmålene (2), som understreger, at kulturelle aktiviteter og kreative industrier, herunder arkitektur, spiller en kritisk rolle for fremme af innovation og teknologi og er nøglefaktorer i forbindelse med at skabe bæredygtig vækst i fremtiden, og

| — | Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3), som i forlængelse af Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 (4) understreger kulturens tværgående rolle. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3), som i forlængelse af Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 (4) understreger kulturens tværgående rolle.

2.   SOM NOTERER SIG:

| — | Den Europæiske Unions nye strategi til fordel for bæredygtig udvikling (5), som Det Europæiske Råd vedtog den 15.-16. juni 2006, og hvis overordnede mål det er at identificere og udvikle foranstaltninger, der sætter EU i stand til at opnå vedvarende forbedring af livskvaliteten for både nuværende og kommende generationer ved skabelse af bæredygtige samfund, der kan forvalte og anvende ressourcerne effektivt og udnytte økonomiens økologiske og sociale innovationspotentiale for således at sikre velfærd, miljøbeskyttelse og social samhørighed |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions nye strategi til fordel for bæredygtig udvikling (5), som Det Europæiske Råd vedtog den 15.-16. juni 2006, og hvis overordnede mål det er at identificere og udvikle foranstaltninger, der sætter EU i stand til at opnå vedvarende forbedring af livskvaliteten for både nuværende og kommende generationer ved skabelse af bæredygtige samfund, der kan forvalte og anvende ressourcerne effektivt og udnytte økonomiens økologiske og sociale innovationspotentiale for således at sikre velfærd, miljøbeskyttelse og social samhørighed

| — | Leipzigcharteret om bæredygtige europæiske byer, der blev udarbejdet af ministrene med ansvar for byudvikling den 24. maj 2007 (6), og som understeger betydningen af den arkitektoniske kultur og opfordrer til vedtagelse af en integreret tilgang til byudvikling, der omfatter byernes økonomiske, sociale, økologiske og kulturelle dimensioner, på grundlag af samarbejde mellem de forskellige administrative og politiske ansvarsniveauer og mellem offentlige og private aktører. |
| --- | --- |

—

Leipzigcharteret om bæredygtige europæiske byer, der blev udarbejdet af ministrene med ansvar for byudvikling den 24. maj 2007 (6), og som understeger betydningen af den arkitektoniske kultur og opfordrer til vedtagelse af en integreret tilgang til byudvikling, der omfatter byernes økonomiske, sociale, økologiske og kulturelle dimensioner, på grundlag af samarbejde mellem de forskellige administrative og politiske ansvarsniveauer og mellem offentlige og private aktører.

3.   SOM GLÆDER SIG OVER:

| — | arbejdet i det »Europæiske forum for arkitektur« med arkitektonisk kvalitet og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

—

arbejdet i det »Europæiske forum for arkitektur« med arkitektonisk kvalitet og bæredygtig udvikling.

4.   SOM UNDERSTREGER:

| — | at arkitektur som en disciplin, der involverer kulturskabelse og innovation, herunder teknologisk skabelse, udgør en bemærkelsesværdig illustration af, hvad kultur kan tilføre bæredygtig udvikling på grund af dens virkning på byernes kulturelle dimension samt på økonomi, social sammenhængskraft og miljø |
| --- | --- |

—

at arkitektur som en disciplin, der involverer kulturskabelse og innovation, herunder teknologisk skabelse, udgør en bemærkelsesværdig illustration af, hvad kultur kan tilføre bæredygtig udvikling på grund af dens virkning på byernes kulturelle dimension samt på økonomi, social sammenhængskraft og miljø

| — | at arkitektur desuden er et eksempel på kulturens tværgående karakter derved, at den er omfattet af flere offentlige politikker og ikke blot kulturpolitikkerne. |
| --- | --- |

—

at arkitektur desuden er et eksempel på kulturens tværgående karakter derved, at den er omfattet af flere offentlige politikker og ikke blot kulturpolitikkerne.

5.   SOM TAGER I BETRAGTNING:

| — | at de europæiske byer i dag står over for store udfordringer: den demografiske udvikling og dens konsekvenser med hensyn til diffus byspredning, miljøudfordringer og bekæmpelse af klimaændringer, bevarelse af den sociale sammenhængskraft, især i forbindelse med økonomiske og kulturelle forandringer, beskyttelse og opprioritering af arkitektur- og kulturarven |
| --- | --- |

—

at de europæiske byer i dag står over for store udfordringer: den demografiske udvikling og dens konsekvenser med hensyn til diffus byspredning, miljøudfordringer og bekæmpelse af klimaændringer, bevarelse af den sociale sammenhængskraft, især i forbindelse med økonomiske og kulturelle forandringer, beskyttelse og opprioritering af arkitektur- og kulturarven

| — | at imødegåelsen af disse udfordringer sker gennem en bæredygtig byudvikling, der er en integreret og kreativ tilgang, hvor kultur, økonomi, sociale forhold og miljø har lige stor betydning |
| --- | --- |

—

at imødegåelsen af disse udfordringer sker gennem en bæredygtig byudvikling, der er en integreret og kreativ tilgang, hvor kultur, økonomi, sociale forhold og miljø har lige stor betydning

| — | at bæredygtig byudvikling indebærer:






  — | at der lægges særlig vægt på den arkitektoniske kvalitet og mangfoldighed, som indgår i den kulturelle mangfoldighed, på bevarelsen og styrkelsen af arkitekturarven og på natur- og bylandskabernes særlige identitet |
| --- | --- | --- |

—

at bæredygtig byudvikling indebærer:

—

at der lægges særlig vægt på den arkitektoniske kvalitet og mangfoldighed, som indgår i den kulturelle mangfoldighed, på bevarelsen og styrkelsen af arkitekturarven og på natur- og bylandskabernes særlige identitet

| — | at der bidrages til forvaltningen af projekter, der fremmer udnyttelse og omlægning af områder og bygninger, navnlig forladte industriområder, kontrol med energiressourcerne inden for rammerne af bekæmpelsen af klimaændringer og mindskelse af forureningen |
| --- | --- |

—

at der bidrages til forvaltningen af projekter, der fremmer udnyttelse og omlægning af områder og bygninger, navnlig forladte industriområder, kontrol med energiressourcerne inden for rammerne af bekæmpelsen af klimaændringer og mindskelse af forureningen

| — | at der ved hjælp af nyskabende arkitektoniske og urbanistiske tilgange tages hensyn til udviklingen i indbyggernes livsstil, især udfordringerne vedrørende mobilitet og demografiske forandringer og målsætningerne om social samhørighed, social mangfoldighed og interkulturel dialog samt borgerdeltagelse |
| --- | --- |

—

at der ved hjælp af nyskabende arkitektoniske og urbanistiske tilgange tages hensyn til udviklingen i indbyggernes livsstil, især udfordringerne vedrørende mobilitet og demografiske forandringer og målsætningerne om social samhørighed, social mangfoldighed og interkulturel dialog samt borgerdeltagelse

| — | at arkitekturskabelse af høj kvalitet fremmes, da den er en faktor i byernes økonomiske og turistmæssige dynamisme og tiltrækningskraft |
| --- | --- |

—

at arkitekturskabelse af høj kvalitet fremmes, da den er en faktor i byernes økonomiske og turistmæssige dynamisme og tiltrækningskraft

| — | at arkitektur spiller en samlende og nyskabende rolle i gennemførelsen af en bæredygtig byudvikling, idet den især gør det muligt:






  — | at forene de til tider indbyrdes modstridende krav i forbindelse med bevarelse af bygninger og landskaber og nutidige frembringelser eller indbyggernes legitime ønsker og kontrol med diffus byspredning og |
| --- | --- | --- |

—

at arkitektur spiller en samlende og nyskabende rolle i gennemførelsen af en bæredygtig byudvikling, idet den især gør det muligt:

—

at forene de til tider indbyrdes modstridende krav i forbindelse med bevarelse af bygninger og landskaber og nutidige frembringelser eller indbyggernes legitime ønsker og kontrol med diffus byspredning og

| — | ved sin mangfoldighed, kvalitet og kreativitet at bidrage til kulturel berigelse og til byboernes livskvalitet samt til byernes økonomiske, handelsmæssige og turistmæssige dynamik, især gennem sin pool af små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

—

ved sin mangfoldighed, kvalitet og kreativitet at bidrage til kulturel berigelse og til byboernes livskvalitet samt til byernes økonomiske, handelsmæssige og turistmæssige dynamik, især gennem sin pool af små og mellemstore virksomheder

| — | at bæredygtig byudvikling endelig giver mulighed for kreativitet, innovation, fornyelse af de arkitektoniske stilarter samt genoptagelse og nyfortolkning af traditionel praksis. |
| --- | --- |

—

at bæredygtig byudvikling endelig giver mulighed for kreativitet, innovation, fornyelse af de arkitektoniske stilarter samt genoptagelse og nyfortolkning af traditionel praksis.

6.   SOM MED INTERESSE BEMÆRKER:

| — | initiativerne i mange europæiske byer, især inden for rammerne af »Den Europæiske Kulturhovedstad«, der skal gøre kultur og især arkitektur til et af de vigtigste redskaber til at revitalisere dem |
| --- | --- |

—

initiativerne i mange europæiske byer, især inden for rammerne af »Den Europæiske Kulturhovedstad«, der skal gøre kultur og især arkitektur til et af de vigtigste redskaber til at revitalisere dem

| — | fremkomsten af »kreative byer«, hvis bæredygtige byudvikling er baseret på nye konkurrenceparametre, herunder byinfrastrukturens kvalitet og samspillet mellem kultur og industri. |
| --- | --- |

—

fremkomsten af »kreative byer«, hvis bæredygtige byudvikling er baseret på nye konkurrenceparametre, herunder byinfrastrukturens kvalitet og samspillet mellem kultur og industri.

7.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG UNDER IAGTTAGELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET:

| — | at tage hensyn til arkitekturen og arkitekturens særlige karakter, især dens kulturelle dimension, i alle de relevante politikker, især politikken for forskning, økonomisk og social samhørighed, bæredygtig udvikling og uddannelse |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til arkitekturen og arkitekturens særlige karakter, især dens kulturelle dimension, i alle de relevante politikker, især politikken for forskning, økonomisk og social samhørighed, bæredygtig udvikling og uddannelse

| — | for så vidt angår arkitekturen ud over de tekniske standarder at udvikle en tilgang, der indeholder generelle, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige målsætninger |
| --- | --- |

—

for så vidt angår arkitekturen ud over de tekniske standarder at udvikle en tilgang, der indeholder generelle, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige målsætninger

| — | at fremme innovation og eksperimenter vedrørende bæredygtig udvikling inden for arkitektur, byplanlægning og landskabspleje, især i forbindelse med europæiske politikker og programmer samt offentlige kontrakter |
| --- | --- |

—

at fremme innovation og eksperimenter vedrørende bæredygtig udvikling inden for arkitektur, byplanlægning og landskabspleje, især i forbindelse med europæiske politikker og programmer samt offentlige kontrakter

| — | at styrke vidensniveauet, især med hensyn til statistik, inden for arkitektursektoren og dens bidrag til en bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

at styrke vidensniveauet, især med hensyn til statistik, inden for arkitektursektoren og dens bidrag til en bæredygtig udvikling

| — | at bevidstgøre offentligheden om arkitekturens og byplanlægningens rolle i forbindelse med skabelsen af et livsmiljø af høj kvalitet og i højere grad inddrage dette i en bæredygtig byudvikling |
| --- | --- |

—

at bevidstgøre offentligheden om arkitekturens og byplanlægningens rolle i forbindelse med skabelsen af et livsmiljø af høj kvalitet og i højere grad inddrage dette i en bæredygtig byudvikling

| — | at undersøge muligheden for i samarbejde med eksperter og under hensyntagen til en række medlemsstaters erfaringer at gennemføre en årlig »europæisk arkitekturdag« |
| --- | --- |

—

at undersøge muligheden for i samarbejde med eksperter og under hensyntagen til en række medlemsstaters erfaringer at gennemføre en årlig »europæisk arkitekturdag«

| — | i fællesskab at sikre opfølgning på nærværende konklusioner og gøre status over gennemførelsen heraf inden 2012. |
| --- | --- |

—

i fællesskab at sikre opfølgning på nærværende konklusioner og gøre status over gennemførelsen heraf inden 2012.

8.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| — | at sørge for, at arkitektur spiller en samlende og innovativ rolle i forbindelse med bæredygtig udvikling, og dette lige fra udformningen af et arkitektur-, by- eller landskabsprojekt eller genopretningen af en lokalitet |
| --- | --- |

—

at sørge for, at arkitektur spiller en samlende og innovativ rolle i forbindelse med bæredygtig udvikling, og dette lige fra udformningen af et arkitektur-, by- eller landskabsprojekt eller genopretningen af en lokalitet

| — | at bidrage til udviklingen af potentialet for økonomisk vækst og beskæftigelse inden for arkitektur, der er en kulturindustri og en kreativ industri |
| --- | --- |

—

at bidrage til udviklingen af potentialet for økonomisk vækst og beskæftigelse inden for arkitektur, der er en kulturindustri og en kreativ industri

| — | at fremme uddannelsen i arkitektur, herunder arkitekturarven, og livsmiljø, især ved kunst- og kulturuddannelse |
| --- | --- |

—

at fremme uddannelsen i arkitektur, herunder arkitekturarven, og livsmiljø, især ved kunst- og kulturuddannelse

| — | at fremme grund- og efteruddannelse af arkitekter, byplanlæggere og landskabsarkitekter i bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

at fremme grund- og efteruddannelse af arkitekter, byplanlæggere og landskabsarkitekter i bæredygtig udvikling

| — | at lægge vægt på arkitektur inden for rammerne af gennemførelsen af »det europæiske år for kreativitet og innovation (2009)« |
| --- | --- |

—

at lægge vægt på arkitektur inden for rammerne af gennemførelsen af »det europæiske år for kreativitet og innovation (2009)«

| — | hvis det er relevant, at benytte den åbne koordinationsmetode for kultur. |
| --- | --- |

—

hvis det er relevant, at benytte den åbne koordinationsmetode for kultur.

9.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| — | at tage hensyn til arkitektur i forbindelse med udarbejdelsen af sin grønbog om kulturindustrien og kreative industrier |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til arkitektur i forbindelse med udarbejdelsen af sin grønbog om kulturindustrien og kreative industrier

| — | at inddrage netværk af eksperter og fagfolk i den offentlige og private arkitektursektor, som f.eks. det »Europæiske forum for arkitektur«, i arbejdet og i konsultationerne om udfordringer og/eller spørgsmål vedrørende arkitektur |
| --- | --- |

—

at inddrage netværk af eksperter og fagfolk i den offentlige og private arkitektursektor, som f.eks. det »Europæiske forum for arkitektur«, i arbejdet og i konsultationerne om udfordringer og/eller spørgsmål vedrørende arkitektur

| — | sammen med disse netværk og det europæiske netværk af arkitektskoler at tilskynde til:






  — | oplysning og udveksling af god praksis og forskningsarbejde mellem arkitekter, bygherrer og brugere |
| --- | --- | --- |

—

sammen med disse netværk og det europæiske netværk af arkitektskoler at tilskynde til:

—

oplysning og udveksling af god praksis og forskningsarbejde mellem arkitekter, bygherrer og brugere

| — | uddannelse af unge fagfolk inden for arkitektur, byplanlægning og landskabspleje på området bæredygtig udvikling, udnyttelse af deres arbejde samt deres adgang til offentlige og private kontrakter. |
| --- | --- |

—

uddannelse af unge fagfolk inden for arkitektur, byplanlægning og landskabspleje på området bæredygtig udvikling, udnyttelse af deres arbejde samt deres adgang til offentlige og private kontrakter.

---

(1)  EFT C 73 af 6.3.2001, s. 6.

(2)  EUT C 311 af 21.12.2007, s. 7.

(3)  EUT C 143 af 10.6.2008, s. 9.

(4)  9496/07 og ADD 1.

(5)  10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/15

---

Rådets konklusioner af 20. november 2008 om udvikling af lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold og om forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering i det digitale miljø

(2008/C 319/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

| 1. | DER navnlig HENVISER TIL:






  — | Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000, der garanterer beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed og beskyttelse af intellektuel ejendomsret |
| --- | --- | --- |

1.

DER navnlig HENVISER TIL:

—

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000, der garanterer beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed og beskyttelse af intellektuel ejendomsret

| — | Unesco's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed af 20. oktober 2005 (1) |
| --- | --- |

—

Unesco's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed af 20. oktober 2005 (1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om audiovisuelle medietjenester (2), hvori der fastlægges en række krav vedrørende kulturel mangfoldighed og lineære og ikke-lineære audiovisuelle medietjenesters fremme af europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om audiovisuelle medietjenester (2), hvori der fastlægges en række krav vedrørende kulturel mangfoldighed og lineære og ikke-lineære audiovisuelle medietjenesters fremme af europæiske programmer

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (3) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (3)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (6). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (6).

| 2. | DER med interesse TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:






  — | Kommissionens meddelelse af 3. januar 2008 om kreativt onlineindhold på det indre marked og den efterfølgende høring af interesseparterne og oprettelse af en europæisk platform for kreativt onlineindhold samt Kommissionens hensigt om i samarbejde med medlemsstaterne at bidrage til løsninger på de udfordringer, der identificeres inden for dette område |
| --- | --- | --- |

2.

DER med interesse TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

—

Kommissionens meddelelse af 3. januar 2008 om kreativt onlineindhold på det indre marked og den efterfølgende høring af interesseparterne og oprettelse af en europæisk platform for kreativt onlineindhold samt Kommissionens hensigt om i samarbejde med medlemsstaterne at bidrage til løsninger på de udfordringer, der identificeres inden for dette område

| — | det europæiske charter for udvikling og udnyttelse af film online af 23. maj 2006 |
| --- | --- |

—

det europæiske charter for udvikling og udnyttelse af film online af 23. maj 2006

| — | den aftale om retningslinjer for omhyggelig søgning i forbindelse med forældreløse værker, som den 4. juni 2008 blev undertegnet af repræsentanter for biblioteker, arkiver, audiovisuelle arkiver og rettighedshavere under Kommissionens ledelse |
| --- | --- |

—

den aftale om retningslinjer for omhyggelig søgning i forbindelse med forældreløse værker, som den 4. juni 2008 blev undertegnet af repræsentanter for biblioteker, arkiver, audiovisuelle arkiver og rettighedshavere under Kommissionens ledelse

| — | de initiativer, som de offentlige myndigheder og erhvervsfolk i en række medlemsstater samt en række partnere uden for Europa har taget med henblik på at bidrage med konkrete og samordnede løsninger for at fremme udvikling af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering, herunder bl.a.: bevidstgørelseskampagner, tilrettelæggelse af tværfaglige konsultationer, aftaler om selv- eller samregulering, iværksættelse af ikke-juridiske pædagogiske og progressive mekanismer, m.m. |
| --- | --- |

—

de initiativer, som de offentlige myndigheder og erhvervsfolk i en række medlemsstater samt en række partnere uden for Europa har taget med henblik på at bidrage med konkrete og samordnede løsninger for at fremme udvikling af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering, herunder bl.a.: bevidstgørelseskampagner, tilrettelæggelse af tværfaglige konsultationer, aftaler om selv- eller samregulering, iværksættelse af ikke-juridiske pædagogiske og progressive mekanismer, m.m.

| 3. | KONSTATERER, at:






  — | onlinedistribution af kulturelle og kreative goder, navnlig via internettet, udgør en fantastisk mulighed for at give alle adgang til kultur, økonomisk udvikling, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

3.

KONSTATERER, at:

—

onlinedistribution af kulturelle og kreative goder, navnlig via internettet, udgør en fantastisk mulighed for at give alle adgang til kultur, økonomisk udvikling, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed

| — | der fortsat er et betydeligt udviklingspotentiale inden for lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold i Europa |
| --- | --- |

—

der fortsat er et betydeligt udviklingspotentiale inden for lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold i Europa

| — | online piratkopiering, der i visse kulturelle og kreative sektorer har nået et kritisk niveau, kan betyde, at indehavere af ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder vedvarende mister et passende vederlag; ud over konsekvenserne for afsætningen af de traditionelle fysiske medier (cd'er, dvd'er m.m.) bremser det i betydeligt omfang udviklingen af lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold som dynamikken i den europæiske industri for kulturelt og kreativt indhold i vid udstrækning er afhængig af, og det er en trussel mod kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

—

online piratkopiering, der i visse kulturelle og kreative sektorer har nået et kritisk niveau, kan betyde, at indehavere af ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder vedvarende mister et passende vederlag; ud over konsekvenserne for afsætningen af de traditionelle fysiske medier (cd'er, dvd'er m.m.) bremser det i betydeligt omfang udviklingen af lovlige onlinetilbud med et kulturelt og kreativt indhold som dynamikken i den europæiske industri for kulturelt og kreativt indhold i vid udstrækning er afhængig af, og det er en trussel mod kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed

| — | til trods for, at tekniske systemer til beskyttelse (»tekniske beskyttelsesforanstaltninger« — TPM) eller oplysninger om rettigheder (»forvaltning af digitale rettigheder« — DRM) i visse tilfælde og under overholdelse af princippet om beskyttelse af personoplysninger kan bidrage til beskyttelse og forvaltning af rettigheder i det digitale univers, udgør disse systemers manglende interoperabilitet eller gennemskuelighed for forbrugerne en usikkerhedsfaktor, der begrænser anvendelsen af det indhold, der ligger på de forskellige platforme. |
| --- | --- |

—

til trods for, at tekniske systemer til beskyttelse (»tekniske beskyttelsesforanstaltninger« — TPM) eller oplysninger om rettigheder (»forvaltning af digitale rettigheder« — DRM) i visse tilfælde og under overholdelse af princippet om beskyttelse af personoplysninger kan bidrage til beskyttelse og forvaltning af rettigheder i det digitale univers, udgør disse systemers manglende interoperabilitet eller gennemskuelighed for forbrugerne en usikkerhedsfaktor, der begrænser anvendelsen af det indhold, der ligger på de forskellige platforme.

| 4. | FINDER i den forbindelse, at:






  — | udvikling af lovlige onlinetilbud, der er varierede, af høj kvalitet, tilgængelige, brugervenlige og attraktive for forbrugerne på den ene side, og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering på den anden side, begge er nødvendige for udviklingen af informations- og kommunikationssamfundet og fremme af kulturel mangfoldighed i det digitale univers |
| --- | --- | --- |

4.

FINDER i den forbindelse, at:

—

udvikling af lovlige onlinetilbud, der er varierede, af høj kvalitet, tilgængelige, brugervenlige og attraktive for forbrugerne på den ene side, og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering på den anden side, begge er nødvendige for udviklingen af informations- og kommunikationssamfundet og fremme af kulturel mangfoldighed i det digitale univers

| — | sikring af et passende vederlag til indehavere af ophavsrettigheder er afgørende for udviklingen af den kunstneriske skaben og kulturelle mangfoldighed. |
| --- | --- |

—

sikring af et passende vederlag til indehavere af ophavsrettigheder er afgørende for udviklingen af den kunstneriske skaben og kulturelle mangfoldighed.

| 5. | ER AF DEN OPFATTELSE, at der ved forfølgelsen af disse mål tages hensyn til:






  — | behovet for at sikre en passende balance mellem de forskellige grundlæggende rettigheder, navnlig beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed og beskyttelse af intellektuel ejendomsret og som led i gennemførelsen af fællesskabsretten at finde løsninger, der er i overensstemmelse med fællesskabsrettens generelle principper, navnlig proportionalitetsprincippet (7) |
| --- | --- | --- |

5.

ER AF DEN OPFATTELSE, at der ved forfølgelsen af disse mål tages hensyn til:

—

behovet for at sikre en passende balance mellem de forskellige grundlæggende rettigheder, navnlig beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed og beskyttelse af intellektuel ejendomsret og som led i gennemførelsen af fællesskabsretten at finde løsninger, der er i overensstemmelse med fællesskabsrettens generelle principper, navnlig proportionalitetsprincippet (7)

| — | forbrugernes forventninger for så vidt angår tjenesternes tilgængelighed og brugervenlighed og onlinetilbuddenes mangfoldighed og kvalitet |
| --- | --- |

—

forbrugernes forventninger for så vidt angår tjenesternes tilgængelighed og brugervenlighed og onlinetilbuddenes mangfoldighed og kvalitet

| — | den mangfoldighed og forandring i forretningsmodellerne (»business models«), der præger virksomhederne i denne sektor, navnlig de små og mellemstore virksomheder, og teknologiernes konstante og hastige udvikling |
| --- | --- |

—

den mangfoldighed og forandring i forretningsmodellerne (»business models«), der præger virksomhederne i denne sektor, navnlig de små og mellemstore virksomheder, og teknologiernes konstante og hastige udvikling

| — | variationen i udviklingen af de digitale økonomier, forholdene omkring lovlige onlinetilbud og omfanget af problemet med piratkopiering i medlemsstaterne samt de enkelte medlemsstaters retlige traditioner |
| --- | --- |

—

variationen i udviklingen af de digitale økonomier, forholdene omkring lovlige onlinetilbud og omfanget af problemet med piratkopiering i medlemsstaterne samt de enkelte medlemsstaters retlige traditioner

| — | behovet for at fremme kulturel mangfoldighed i Europa, navnlig ved at tilskynde onlinetjenester til at bidrage til udvikling af europæisk kulturelt og kreativt indhold. |
| --- | --- |

—

behovet for at fremme kulturel mangfoldighed i Europa, navnlig ved at tilskynde onlinetjenester til at bidrage til udvikling af europæisk kulturelt og kreativt indhold.

| 6. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE til:






  — | hurtigst muligt at nå frem til eller fremme samordnede løsninger mellem de berørte parter med henblik på at finde konkrete, effektive, rimelige og korrekt dimensionerede løsninger, der fremmer udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering |
| --- | --- | --- |

6.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE til:

—

hurtigst muligt at nå frem til eller fremme samordnede løsninger mellem de berørte parter med henblik på at finde konkrete, effektive, rimelige og korrekt dimensionerede løsninger, der fremmer udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering

| — | i givet fald og i overensstemmelse med de retlige traditioner at opfordre de berørte parter til at tage de perioder, hvor spillefilm kan stilles til rådighed (mediekronologi som omhandlet i artikel 3d i direktiv 2007/65/EF) op til fornyet overvejelse med henblik på at gøre det lovlige onlinetilbud af spillefilm mere varieret og attraktivt |
| --- | --- |

—

i givet fald og i overensstemmelse med de retlige traditioner at opfordre de berørte parter til at tage de perioder, hvor spillefilm kan stilles til rådighed (mediekronologi som omhandlet i artikel 3d i direktiv 2007/65/EF) op til fornyet overvejelse med henblik på at gøre det lovlige onlinetilbud af spillefilm mere varieret og attraktivt

| — | at bidrage aktivt til at fremme lineære og ikke-lineære tjenesters udbud af europæiske audiovisuelle værker og film inden for rammerne af gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester, især gennem udveksling af bedste praksis. |
| --- | --- |

—

at bidrage aktivt til at fremme lineære og ikke-lineære tjenesters udbud af europæiske audiovisuelle værker og film inden for rammerne af gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester, især gennem udveksling af bedste praksis.

| 7. | OPFORDRER KOMMISSIONEN til:






  — | i nært samarbejde med de berørte medlemsstater og erhvervsudøvere og især gennem udvikling og fælles udnyttelse af statistiske data, at forbedre kendskabet til den digitale kulturelle økonomi i al dens mangfoldighed, især til de lovlige onlinetilbud, og til omfanget af, årsagerne til og konsekvenserne af piratkopiering på økonomien for kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

7.

OPFORDRER KOMMISSIONEN til:

—

i nært samarbejde med de berørte medlemsstater og erhvervsudøvere og især gennem udvikling og fælles udnyttelse af statistiske data, at forbedre kendskabet til den digitale kulturelle økonomi i al dens mangfoldighed, især til de lovlige onlinetilbud, og til omfanget af, årsagerne til og konsekvenserne af piratkopiering på økonomien for kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed

| — | at udbrede oplysninger, især med udgangspunkt i platformen, om bedste praksis og innovative svar på de udfordringer, der blev peget på under høringen den 3. januar 2008 |
| --- | --- |

—

at udbrede oplysninger, især med udgangspunkt i platformen, om bedste praksis og innovative svar på de udfordringer, der blev peget på under høringen den 3. januar 2008

| — | inden 18 måneder at forelægge en rapport baseret på medlemsstaternes bidrag om de forskellige initiativer, der er taget med henblik på at bidrage til udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebygge og bekæmpe piratkopiering |
| --- | --- |

—

inden 18 måneder at forelægge en rapport baseret på medlemsstaternes bidrag om de forskellige initiativer, der er taget med henblik på at bidrage til udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebygge og bekæmpe piratkopiering

| — | at undersøge, hvordan man kan styrke digitalisering og online-distribution af spillefilm og audiovisuelle værker inden for rammerne af gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne, især MEDIA-programmet |
| --- | --- |

—

at undersøge, hvordan man kan styrke digitalisering og online-distribution af spillefilm og audiovisuelle værker inden for rammerne af gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne, især MEDIA-programmet

| — | mere generelt at bidrage til udviklingen af lovlige onlinetilbud og bekæmpelse af piratkopiering gennem alle de relevante politikker. |
| --- | --- |

—

mere generelt at bidrage til udviklingen af lovlige onlinetilbud og bekæmpelse af piratkopiering gennem alle de relevante politikker.

| 8. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN til inden for deres respektive kompetenceområder:






  — | især gennem objektive oplysningskampagner at forbedre forbrugeroplysningerne om ophavsret og beslægtede rettigheder og om konsekvenserne af ikke at overholde dem, og mere generelt at bevidstgøre alle aktører, også erhvervsudøvere, om konsekvenserne af piratkopiering for kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

8.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN til inden for deres respektive kompetenceområder:

—

især gennem objektive oplysningskampagner at forbedre forbrugeroplysningerne om ophavsret og beslægtede rettigheder og om konsekvenserne af ikke at overholde dem, og mere generelt at bevidstgøre alle aktører, også erhvervsudøvere, om konsekvenserne af piratkopiering for kunstnerisk skaben og kulturel mangfoldighed

| — | at bidrage til at oplyse forbrugerne om betingelserne for anvendelse af indholdet på forskelligt udstyr og forskellige platforme og om begrænsninger knyttet til anvendelsen af de tekniske foranstaltninger til beskyttelse og forvaltning af rettigheder |
| --- | --- |

—

at bidrage til at oplyse forbrugerne om betingelserne for anvendelse af indholdet på forskelligt udstyr og forskellige platforme og om begrænsninger knyttet til anvendelsen af de tekniske foranstaltninger til beskyttelse og forvaltning af rettigheder

| — | at iværksætte eller støtte samordnede bestræbelser mellem industri, rettighedshavere og forbrugere for at fremme interoperabiliteten og sikre, at de tekniske foranstaltninger til beskyttelse og forvaltning af rettigheder er gennemsigtige, f.eks. gennem et skiltnings-/mærkningssystem |
| --- | --- |

—

at iværksætte eller støtte samordnede bestræbelser mellem industri, rettighedshavere og forbrugere for at fremme interoperabiliteten og sikre, at de tekniske foranstaltninger til beskyttelse og forvaltning af rettigheder er gennemsigtige, f.eks. gennem et skiltnings-/mærkningssystem

| — | at tilstræbe kulturel mangfoldighed især inden for rammerne af deres politikker vedrørende ophavsret og beslægtede rettigheder i relation til kulturelt og kreativt onlineindhold |
| --- | --- |

—

at tilstræbe kulturel mangfoldighed især inden for rammerne af deres politikker vedrørende ophavsret og beslægtede rettigheder i relation til kulturelt og kreativt onlineindhold

| — | at bidrage aktivt til at styrke overholdelse og beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder på internationalt plan inden for rammerne af de relevante bilaterale og multilaterale aftaler og den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande. |
| --- | --- |

—

at bidrage aktivt til at styrke overholdelse og beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder på internationalt plan inden for rammerne af de relevante bilaterale og multilaterale aftaler og den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande.

| 9. | OPFORDRER DE BERØRTE PARTER TIL at indlede konsultationer eller at tilslutte sig dem i en konstruktiv ånd med henblik på:






  — | at finde konkrete, effektive og rimelige løsninger, der fremmer udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering |
| --- | --- | --- |

9.

OPFORDRER DE BERØRTE PARTER TIL at indlede konsultationer eller at tilslutte sig dem i en konstruktiv ånd med henblik på:

—

at finde konkrete, effektive og rimelige løsninger, der fremmer udviklingen af lovlige onlinetilbud og forebyggelse og bekæmpelse af piratkopiering

| — | at fremme interoperabiliteten og sikre, at de tekniske foranstaltninger til forvaltning og beskyttelse af rettighederne er gennemsigtige. |
| --- | --- |

—

at fremme interoperabiliteten og sikre, at de tekniske foranstaltninger til forvaltning og beskyttelse af rettighederne er gennemsigtige.

---

(1)  Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (EUT L 201 af 25.7.2006, s. 15).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27).

(3)  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

EUT L 157 af 30.4.2004, s. 45.

(4)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(6)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(7)  Domstolens dom af 29. januar 2008, Productores de Música de España (Promusicae) mod Telefónica de España SAU, sag C-275/06.

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/18

---

Rådets konklusioner af 20. november 2008 om det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA

(2008/C 319/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| — | oprettelsen af det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA, der er en fælles flersproget onlineadgangsportal til hele Europas digitaliserede kulturelle materiale (bøger, aviser, fotos, spillefilm og audiovisuelle værker, arkivdokumenter, museumsgenstande, den bygningsmæssige og arkæologiske arv osv.), udgør en fantastisk mulighed for at præsentere medlemsstaternes kulturarv og give alle kredse i befolkningen adgang til denne arv |
| --- | --- |

—

oprettelsen af det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA, der er en fælles flersproget onlineadgangsportal til hele Europas digitaliserede kulturelle materiale (bøger, aviser, fotos, spillefilm og audiovisuelle værker, arkivdokumenter, museumsgenstande, den bygningsmæssige og arkæologiske arv osv.), udgør en fantastisk mulighed for at præsentere medlemsstaternes kulturarv og give alle kredse i befolkningen adgang til denne arv

| — | mere generelt er digitalisering af og onlineadgang til medlemsstaternes kulturelle materiale og digital bevaring meget vigtigt for at nyttiggøre kulturarven, fremme indholdsproduktionen og hjælpe nye onlinetjenester frem; de bidrager til at demokratisere adgangen til kultur og viden og udvikle informationssamfundet og den videnbaserede økonomi. |
| --- | --- |

—

mere generelt er digitalisering af og onlineadgang til medlemsstaternes kulturelle materiale og digital bevaring meget vigtigt for at nyttiggøre kulturarven, fremme indholdsproduktionen og hjælpe nye onlinetjenester frem; de bidrager til at demokratisere adgangen til kultur og viden og udvikle informationssamfundet og den videnbaserede økonomi.

| 1. | UNDERSTREGER:






  — | at det lægger stor vægt på de mål, foranstaltninger og tidsplaner, der på grundlag af Kommissionens henstilling af 24. august 2006 (1) er fastlagt i konklusionerne af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring (2) |
| --- | --- | --- |

1.

UNDERSTREGER:

—

at det lægger stor vægt på de mål, foranstaltninger og tidsplaner, der på grundlag af Kommissionens henstilling af 24. august 2006 (1) er fastlagt i konklusionerne af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring (2)

| — | at det er vigtigt at gennemføre arbejdet med digitalisering, bevaring og tilrådighedsstillelse af indhold under fuld overholdelse af EF-lovgivningen og den internationale lovgivning om intellektuel ejendomsret. |
| --- | --- |

—

at det er vigtigt at gennemføre arbejdet med digitalisering, bevaring og tilrådighedsstillelse af indhold under fuld overholdelse af EF-lovgivningen og den internationale lovgivning om intellektuel ejendomsret.

| 2. | SER med interesse på:






  — | Europa-Parlamentets beslutning af 27. september 2007 om i2010: mod et europæisk digitalt bibliotek (3) |
| --- | --- | --- |

2.

SER med interesse på:

—

Europa-Parlamentets beslutning af 27. september 2007 om i2010: mod et europæisk digitalt bibliotek (3)

| — | Kommissionens meddelelse af 3. januar 2008 om kreativt onlineindhold på det indre marked og |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse af 3. januar 2008 om kreativt onlineindhold på det indre marked og

| — | Kommissionens meddelelse af 11. august 2008»Adgang til Europas kulturarv med et museklik — Hvor langt er vi nået i EU med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring« (4), der understreger de fremskridt, der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens henstilling og Rådets konklusioner fra 2006, samtidig med at den påpeger store forskelle med hensyn til, hvor langt de enkelte medlemsstater er nået i denne proces. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse af 11. august 2008»Adgang til Europas kulturarv med et museklik — Hvor langt er vi nået i EU med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring« (4), der understreger de fremskridt, der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens henstilling og Rådets konklusioner fra 2006, samtidig med at den påpeger store forskelle med hensyn til, hvor langt de enkelte medlemsstater er nået i denne proces.

| 3. | KONSTATERER med tilfredshed:






  — | at der sker en gradvis etablering af det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA, som det er kommet til udtryk ved oprettelsen under nederlandsk ret af fonden »Det Europæiske Digitale Bibliotek« den 8. november 2007 og lanceringen af prototypen den 20. november 2008 |
| --- | --- | --- |

3.

KONSTATERER med tilfredshed:

—

at der sker en gradvis etablering af det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA, som det er kommet til udtryk ved oprettelsen under nederlandsk ret af fonden »Det Europæiske Digitale Bibliotek« den 8. november 2007 og lanceringen af prototypen den 20. november 2008

| — | at medlemsstaterne, de kulturelle institutioner og bredere fagkredse er engageret i processen med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring |
| --- | --- |

—

at medlemsstaterne, de kulturelle institutioner og bredere fagkredse er engageret i processen med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring

| — | at Kommissionen støtter dette projekt og mere generelt digitaliseringsprocessen bl.a. gennem programmet eContent+ og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, og glæder sig endvidere over oprettelsen i 2007 af medlemsstaternes ekspertgruppe for digitalisering og digital opbevaring (5) og nedsættelsen i 2006 af en ekspertgruppe på højt niveau (6) samt iværksættelsen af undersøgelser (7) |
| --- | --- |

—

at Kommissionen støtter dette projekt og mere generelt digitaliseringsprocessen bl.a. gennem programmet eContent+ og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, og glæder sig endvidere over oprettelsen i 2007 af medlemsstaternes ekspertgruppe for digitalisering og digital opbevaring (5) og nedsættelsen i 2006 af en ekspertgruppe på højt niveau (6) samt iværksættelsen af undersøgelser (7)

| — | at repræsentanter for biblioteker, arkiver, audiovisuelle arkiver og rettighedshavere under Kommissionens ledelse den 4. juni 2008 indgik en aftale om retningslinjer for hurtig søgning i forbindelse med forældreløse værker. |
| --- | --- |

—

at repræsentanter for biblioteker, arkiver, audiovisuelle arkiver og rettighedshavere under Kommissionens ledelse den 4. juni 2008 indgik en aftale om retningslinjer for hurtig søgning i forbindelse med forældreløse værker.

| 4. | MENER, at succes og fortsat beståen for EUROPEANA og, mere generelt, de processer for digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, der er indledt i medlemsstaterne, forudsætter:






  — | aktiv og varig støtte til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring for at sikre et differentieret udbud af høj kvalitet, der er repræsentativt for EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed og rige intellektuelle kulturarv |
| --- | --- | --- |

4.

MENER, at succes og fortsat beståen for EUROPEANA og, mere generelt, de processer for digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, der er indledt i medlemsstaterne, forudsætter:

—

aktiv og varig støtte til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring for at sikre et differentieret udbud af høj kvalitet, der er repræsentativt for EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed og rige intellektuelle kulturarv

| — | fortsat udvikling af samordnede praktiske løsninger, der er i overensstemmelse med ophavsretten og beslægtede rettigheder, med henblik på at bidrage til onlineadgang til det bredest mulige kulturelle materiale |
| --- | --- |

—

fortsat udvikling af samordnede praktiske løsninger, der er i overensstemmelse med ophavsretten og beslægtede rettigheder, med henblik på at bidrage til onlineadgang til det bredest mulige kulturelle materiale

| — | udvikling af teknologier, der sikrer langsigtet digital bevaring, interoperable systemer for adgang til indhold, mulighed for browsing gennem dette indhold og tilrådighedsstillelse af det på flere sprog samt forskelligartede tjenester af høj kvalitet til borgerne |
| --- | --- |

—

udvikling af teknologier, der sikrer langsigtet digital bevaring, interoperable systemer for adgang til indhold, mulighed for browsing gennem dette indhold og tilrådighedsstillelse af det på flere sprog samt forskelligartede tjenester af høj kvalitet til borgerne

| — | definition af en bæredygtig økonomisk model for EUROPEANA og vedvarende støtte fra samtlige interessenter — kulturelle institutioner, fagkredse, medlemsstaterne og Kommissionen. |
| --- | --- |

—

definition af en bæredygtig økonomisk model for EUROPEANA og vedvarende støtte fra samtlige interessenter — kulturelle institutioner, fagkredse, medlemsstaterne og Kommissionen.

| 5. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE til:






  — | aktivt og vedvarende at fortsætte iværksættelsen af deres nationale strategier og mål, der er udviklet i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring, navnlig ved i den forbindelse at definere kvantitative og kvalitative mål og mobilisere tilsvarende ressourcer |
| --- | --- | --- |

5.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE til:

—

aktivt og vedvarende at fortsætte iværksættelsen af deres nationale strategier og mål, der er udviklet i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring, navnlig ved i den forbindelse at definere kvantitative og kvalitative mål og mobilisere tilsvarende ressourcer

| — | at fremme synergier mellem dem indbyrdes og mellem de forskellige institutioner, der er involveret i processen med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, for at skabe et bredere udbud af digitalt kulturelt materiale |
| --- | --- |

—

at fremme synergier mellem dem indbyrdes og mellem de forskellige institutioner, der er involveret i processen med digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, for at skabe et bredere udbud af digitalt kulturelt materiale

| — | inden for rammerne af deres nationale strategier at fortsætte deres støtte til indarbejdelsen af digitalt kulturelt materiale i EUROPEANA, navnlig ved at fremme interoperabilitetsstandarder, indføre eller forbedre portaler, der samler nationale indhold, og i relevant omfang definere europæiske temaer for valget af dette materiale under overholdelse af de prioriteter, som de kulturelle institutioner, der deltager i projektet, har fastsat |
| --- | --- |

—

inden for rammerne af deres nationale strategier at fortsætte deres støtte til indarbejdelsen af digitalt kulturelt materiale i EUROPEANA, navnlig ved at fremme interoperabilitetsstandarder, indføre eller forbedre portaler, der samler nationale indhold, og i relevant omfang definere europæiske temaer for valget af dette materiale under overholdelse af de prioriteter, som de kulturelle institutioner, der deltager i projektet, har fastsat

| — | at tage hensyn til målet om at integrere beskyttede værker i EUROPEANA og med henblik herpå, under overholdelse af de gældende nationale systemer og EF-systemer for ophavsret og beslægtede rettigheder, at tilskynde til indgåelse af aftaler mellem de berørte parter, der er effektive i en tværnational sammenhæng, med sigte på at bidrage til digitalisering af og onlineadgang til disse værker |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til målet om at integrere beskyttede værker i EUROPEANA og med henblik herpå, under overholdelse af de gældende nationale systemer og EF-systemer for ophavsret og beslægtede rettigheder, at tilskynde til indgåelse af aftaler mellem de berørte parter, der er effektive i en tværnational sammenhæng, med sigte på at bidrage til digitalisering af og onlineadgang til disse værker

| — | at etablere mekanismer, der kan lette digitalisering af og onlineadgang til forældreløse værker og værker, der ikke trykkes eller sælges længere, samtidig med at ejernes interesser og rettigheder respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

—

at etablere mekanismer, der kan lette digitalisering af og onlineadgang til forældreløse værker og værker, der ikke trykkes eller sælges længere, samtidig med at ejernes interesser og rettigheder respekteres fuldt ud.

| 6. | OPFORDRER KOMMISSIONEN til:






  — | at fremme og koordinere arbejdet med at forbedre den langsigtede digitale bevaring og interoperabiliteten af systemer for adgang til indhold, navnlig gennem udveksling af god praksis og udbredelse af standarder, og støtte forskning og udvikling inden for innovative teknologier med henblik på navnlig at sikre den langsigtede bevaring af digitalt kulturelt materiale, muligheden for browsing gennem dette indhold og tilrådighedsstillelse af det på flere sprog samt udviklingen af nye anvendelser |
| --- | --- | --- |

6.

OPFORDRER KOMMISSIONEN til:

—

at fremme og koordinere arbejdet med at forbedre den langsigtede digitale bevaring og interoperabiliteten af systemer for adgang til indhold, navnlig gennem udveksling af god praksis og udbredelse af standarder, og støtte forskning og udvikling inden for innovative teknologier med henblik på navnlig at sikre den langsigtede bevaring af digitalt kulturelt materiale, muligheden for browsing gennem dette indhold og tilrådighedsstillelse af det på flere sprog samt udviklingen af nye anvendelser

| — | at undersøge muligheden for at øge den finansielle støtte, inden for rammerne af de eksisterende fællesskabsprogrammer og de aktuelle finansielle overslag, til digitalisering af kulturelt materiale fra medlemsstaterne med europæisk merværdi, som bidrager til EUROPEANA, under hensyntagen til de nationale strategier og mål |
| --- | --- |

—

at undersøge muligheden for at øge den finansielle støtte, inden for rammerne af de eksisterende fællesskabsprogrammer og de aktuelle finansielle overslag, til digitalisering af kulturelt materiale fra medlemsstaterne med europæisk merværdi, som bidrager til EUROPEANA, under hensyntagen til de nationale strategier og mål

| — | bl.a. på grundlag af medlemsstaternes rapporter at evaluere, hvor langt man er kommet, og perspektiverne for udvikling, herunder økonomisk og finansiel udvikling, af EUROPEANA samt de fremskridt, der er gjort i medlemsstaterne med hensyn til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, og aflægge rapport herom til Europa-Parlamentet og Rådet i 2010. |
| --- | --- |

—

bl.a. på grundlag af medlemsstaternes rapporter at evaluere, hvor langt man er kommet, og perspektiverne for udvikling, herunder økonomisk og finansiel udvikling, af EUROPEANA samt de fremskridt, der er gjort i medlemsstaterne med hensyn til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring, og aflægge rapport herom til Europa-Parlamentet og Rådet i 2010.

| 7. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN til inden for deres respektive kompetenceområder:






  — | at fremme udviklingen af EUROPEANA og arbejde side om side med interessenterne navnlig via medlemsstaternes ekspertgruppe for digitalisering og digital opbevaring, med henblik på at definere en økonomisk og styringsmæssig model, der sikrer, at EUROPEANA bliver en varig succes |
| --- | --- | --- |

7.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN til inden for deres respektive kompetenceområder:

—

at fremme udviklingen af EUROPEANA og arbejde side om side med interessenterne navnlig via medlemsstaternes ekspertgruppe for digitalisering og digital opbevaring, med henblik på at definere en økonomisk og styringsmæssig model, der sikrer, at EUROPEANA bliver en varig succes

| — | aktivt at fremme EUROPEANA i Europa og i verden og tilskynde til oprettelse af offentlig-private partnerskaber til gavn for dets udvikling, navnlig med hensyn til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring. |
| --- | --- |

—

aktivt at fremme EUROPEANA i Europa og i verden og tilskynde til oprettelse af offentlig-private partnerskaber til gavn for dets udvikling, navnlig med hensyn til digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring.

| 8. | OPFORDRER FONDEN »DET EUROPÆISKE DIGITALE BIBLIOTEK« til:






  — | at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen og de kulturelle institutioner under overholdelse af deres respektive ansvarsområder med henblik på at definere en økonomisk og styringsmæssig model, der sikrer, at EUROPEANA bliver en varig succes. |
| --- | --- | --- |

8.

OPFORDRER FONDEN »DET EUROPÆISKE DIGITALE BIBLIOTEK« til:

—

at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen og de kulturelle institutioner under overholdelse af deres respektive ansvarsområder med henblik på at definere en økonomisk og styringsmæssig model, der sikrer, at EUROPEANA bliver en varig succes.

---

(1)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 28.

(2)  EUT C 297 af 7.12.2006, s. 1.

(3)  2006/2040(INI).

(4)  Dok. 12580/08.

(5)  Kommissionens beslutning af 22. marts 2007 (EUT L 119 af 9.5.2007, s. 45).

(6)  Kommissionens beslutning af 27. februar 2006 (EUT L 46 af 16.2.2006, s. 32).

(7)  Undersøgelser om fremskridtene inden for digitaliseringen af kultur inden for Den Europæiske Union, om den socioøkonomiske indvirkning af en langsigtet bevaring af digitale ressourcer og om den socioøkonomiske indvirkning af frit tilgængelige ressourcer.

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/20

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede: En dagsorden for det europæiske samarbejde på skoleområdet

(2008/C 319/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1) | Det understreges i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon (1), at investeringer i menneskers uddannelse spiller en afgørende rolle i den europæiske videnbaserede økonomi. |
| --- | --- |

1)

Det understreges i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon (1), at investeringer i menneskers uddannelse spiller en afgørende rolle i den europæiske videnbaserede økonomi.

| 2) | I Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 12. februar 2001 om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten af skoleundervisningen (2) opfordres medlemsstaterne til at støtte bestræbelserne på at forbedre kvalitetsevalueringen af skoleundervisningen. |
| --- | --- |

2)

I Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 12. februar 2001 om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten af skoleundervisningen (2) opfordres medlemsstaterne til at støtte bestræbelserne på at forbedre kvalitetsevalueringen af skoleundervisningen.

| 3) | I konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 14. november 2006 om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (3), blev medlemsstaterne opfordret til at sikre, at reformer af og investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse målrettes effektivt med henblik på bedre kvalitet og større lighed, især ved at fokusere på førskoleundervisning, programmer for tidlig indsats og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder. |
| --- | --- |

3)

I konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 14. november 2006 om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (3), blev medlemsstaterne opfordret til at sikre, at reformer af og investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse målrettes effektivt med henblik på bedre kvalitet og større lighed, især ved at fokusere på førskoleundervisning, programmer for tidlig indsats og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder.

| 4) | Der blev med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 (4) indført et handlingsprogram for livslang læring. |
| --- | --- |

4)

Der blev med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 (4) indført et handlingsprogram for livslang læring.

| 5) | I Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (5) fastlægges grundlæggende viden, færdigheder og holdninger, som alle elever skal have opnået efter den grundlæggende almen- og erhvervsuddannelse, så de kan deltage i det videnbaserede samfund, og som på grund af deres tværgående karakter kræver en tilgang til undervisningen, som rækker ud over de traditionelle faggrænser. |
| --- | --- |

5)

I Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (5) fastlægges grundlæggende viden, færdigheder og holdninger, som alle elever skal have opnået efter den grundlæggende almen- og erhvervsuddannelse, så de kan deltage i det videnbaserede samfund, og som på grund af deres tværgående karakter kræver en tilgang til undervisningen, som rækker ud over de traditionelle faggrænser.

| 6) | I Rådets resolution af 15. november 2007 (6) understreges nødvendigheden af, at folk udstyres med nye kvalifikationer til nye job, og at det generelle kvalifikationsniveau forbedres ved at tilbyde uddannelse og erhvervsuddannelse på grund- og videregående niveau, så der opnås kompetencer af højeste kvalitet, for at fastholde og styrke deres kapacitet til innovation, som er nødvendigt for at øge konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

6)

I Rådets resolution af 15. november 2007 (6) understreges nødvendigheden af, at folk udstyres med nye kvalifikationer til nye job, og at det generelle kvalifikationsniveau forbedres ved at tilbyde uddannelse og erhvervsuddannelse på grund- og videregående niveau, så der opnås kompetencer af højeste kvalitet, for at fastholde og styrke deres kapacitet til innovation, som er nødvendigt for at øge konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen.

| 7) | I konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 15. november 2007 om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (7) understreges det, at der er behov for at sikre, at lærernes grunduddannelse, den støtte, de får tidligt i karrieren og deres faglige videreudvikling er koordineret og sammenhængende, at der afsættes passende ressourcer hertil, samt at den er kvalitetssikret. |
| --- | --- |

7)

I konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 15. november 2007 om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (7) understreges det, at der er behov for at sikre, at lærernes grunduddannelse, den støtte, de får tidligt i karrieren og deres faglige videreudvikling er koordineret og sammenhængende, at der afsættes passende ressourcer hertil, samt at den er kvalitetssikret.

| 8) | I Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2008 (8) understreges det, at det er en nøglefaktor for fremtidig vækst, at de europæiske borgeres innovations- og kreativitetspotentiale udvikles fuldt ud på grundlag af europæisk kultur og videnskabelig topkvalitet, og medlemsstaterne opfordres til kraftigt at reducere antallet af unge, der ikke kan læse ordentligt, og antallet af unge, der forlader skolen i utide, og forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper. |
| --- | --- |

8)

I Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2008 (8) understreges det, at det er en nøglefaktor for fremtidig vækst, at de europæiske borgeres innovations- og kreativitetspotentiale udvikles fuldt ud på grundlag af europæisk kultur og videnskabelig topkvalitet, og medlemsstaterne opfordres til kraftigt at reducere antallet af unge, der ikke kan læse ordentligt, og antallet af unge, der forlader skolen i utide, og forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper.

| 9) | I Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse (9) fremhæves det, at der er et stigende behov for handling på nationalt plan og samarbejde på EU-plan for at gennemføre de ændringer, der er nødvendige, hvis skolerne skal kunne forberede eleverne på de store udfordringer og problemer i en verden i hastig forandring. |
| --- | --- |

9)

I Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse (9) fremhæves det, at der er et stigende behov for handling på nationalt plan og samarbejde på EU-plan for at gennemføre de ændringer, der er nødvendige, hvis skolerne skal kunne forberede eleverne på de store udfordringer og problemer i en verden i hastig forandring.

HILSER MED TILFREDSHED Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 3. juli 2008 om Forbedrede kompetencer i det 21. århundrede: En dagsorden for europæisk samarbejde om skoler, som foreslår en dagsorden for samarbejdet mellem medlemsstaterne for at intensivere og forstærke udviklingen af skolesystemerne.

BEKRÆFTER PÅ NY:

| 1) | at gratis, obligatorisk skolegang er en grundlæggende rettighed for alle borgere, og at det påhviler de offentlige myndigheder at sørge for dens gennemførelse og medlemsstaterne at tilrettelægge den |
| --- | --- |

1)

at gratis, obligatorisk skolegang er en grundlæggende rettighed for alle borgere, og at det påhviler de offentlige myndigheder at sørge for dens gennemførelse og medlemsstaterne at tilrettelægge den

| 2) | at skoleuddannelse, dvs. skolegangen til og med sekundærtrinnet, danner grundlaget for, at eleverne kan erhverve de nøglekompetencer, der er nødvendige for, at de kan lære og uddanne sig gennem hele livet både med henblik på deres personlige udvikling og i forbindelse med arbejdslivet |
| --- | --- |

2)

at skoleuddannelse, dvs. skolegangen til og med sekundærtrinnet, danner grundlaget for, at eleverne kan erhverve de nøglekompetencer, der er nødvendige for, at de kan lære og uddanne sig gennem hele livet både med henblik på deres personlige udvikling og i forbindelse med arbejdslivet

| 3) | at skoleuddannelsen ikke blot er et vigtigt redskab i den enkeltes socialisering og i videregivelsen af de værdier, de færdigheder, den viden og den indstilling, som er nødvendige for demokratiet, medborgerskabet, den tværkulturelle dialog og den personlige udvikling, men at den også spiller en væsentlig rolle for at opnå de nøglekompetencer, som er nødvendige for en vellykket integration i det økonomiske liv |
| --- | --- |

3)

at skoleuddannelsen ikke blot er et vigtigt redskab i den enkeltes socialisering og i videregivelsen af de værdier, de færdigheder, den viden og den indstilling, som er nødvendige for demokratiet, medborgerskabet, den tværkulturelle dialog og den personlige udvikling, men at den også spiller en væsentlig rolle for at opnå de nøglekompetencer, som er nødvendige for en vellykket integration i det økonomiske liv

| 4) | at skolen skal tilbyde eleverne en uddannelse, som sætter dem i stand til at tilpasse sig et miljø, der bliver stadig mere globaliseret, konkurrencepræget, mangfoldigt og komplekst, og hvor kreativitet og evne til at skabe fornyelse, initiativ, iværksætterånd og et ønske om hele tiden at lære mere er lige så vigtige som specifik viden |
| --- | --- |

4)

at skolen skal tilbyde eleverne en uddannelse, som sætter dem i stand til at tilpasse sig et miljø, der bliver stadig mere globaliseret, konkurrencepræget, mangfoldigt og komplekst, og hvor kreativitet og evne til at skabe fornyelse, initiativ, iværksætterånd og et ønske om hele tiden at lære mere er lige så vigtige som specifik viden

| 5) | at selv om ansvaret for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes tilrettelæggelse og indhold ligger hos de enkelte medlemsstater, og selv om skolerne har en betydelig grad af autonomi, kan det europæiske samarbejde spille en vigtig rolle. Det kan således bistå medlemsstaterne til at tage de fælles udfordringer op, navnlig gennem den åbne koordinationsmetode |
| --- | --- |

5)

at selv om ansvaret for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes tilrettelæggelse og indhold ligger hos de enkelte medlemsstater, og selv om skolerne har en betydelig grad af autonomi, kan det europæiske samarbejde spille en vigtig rolle. Det kan således bistå medlemsstaterne til at tage de fælles udfordringer op, navnlig gennem den åbne koordinationsmetode

| 6) | medlemsstaterne har en fælles interesse i at samarbejde for at kunne drage fordel af de mange nyskabende metoder af høj kvalitet, som findes i Den Europæiske Unions skolesystemer. |
| --- | --- |

6)

medlemsstaterne har en fælles interesse i at samarbejde for at kunne drage fordel af de mange nyskabende metoder af høj kvalitet, som findes i Den Europæiske Unions skolesystemer.

FREMHÆVER FØLGENDE:

| 1) | I betragtning af det vigtige bidrag, som uddannelse og erhvervsuddannelse yder både til den fremtidige vækst, konkurrenceevnen på lang sigt og EU's sociale sammenhængskraft og til fremme af et aktivt medborgerskab, bør skoleuddannelse fortsat være en nøgleprioritet i næste cyklus af Lissabonprocessen. |
| --- | --- |

1)

I betragtning af det vigtige bidrag, som uddannelse og erhvervsuddannelse yder både til den fremtidige vækst, konkurrenceevnen på lang sigt og EU's sociale sammenhængskraft og til fremme af et aktivt medborgerskab, bør skoleuddannelse fortsat være en nøgleprioritet i næste cyklus af Lissabonprocessen.

| 2) | Udviklingen af skolesystemerne bør videreføres, så den sociale sammenhængskraft bibeholdes, og så alle unge gennem en mere tilgængelig skole med flere muligheder bliver i stand til at udvikle deres fulde potentiale og blive aktive deltagere i det nye videnbaserede samfund. |
| --- | --- |

2)

Udviklingen af skolesystemerne bør videreføres, så den sociale sammenhængskraft bibeholdes, og så alle unge gennem en mere tilgængelig skole med flere muligheder bliver i stand til at udvikle deres fulde potentiale og blive aktive deltagere i det nye videnbaserede samfund.

| 3) | Skolerne bør fremme kreativitet, innovationsevner og iværksætterånd hos eleverne ved at tilbyde stimulerende studiemiljøer. Skolerne bør for at opnå dette selv være kreative og dynamiske steder, som er åbne over for samarbejde og partnerskaber med omverdenen, og hvor der udvikles en intern og en ekstern evalueringskultur, som også omfatter familierne, således at det bliver muligt at identificere områder, hvor der er mulighed for forandring og forbedringer. |
| --- | --- |

3)

Skolerne bør fremme kreativitet, innovationsevner og iværksætterånd hos eleverne ved at tilbyde stimulerende studiemiljøer. Skolerne bør for at opnå dette selv være kreative og dynamiske steder, som er åbne over for samarbejde og partnerskaber med omverdenen, og hvor der udvikles en intern og en ekstern evalueringskultur, som også omfatter familierne, således at det bliver muligt at identificere områder, hvor der er mulighed for forandring og forbedringer.

| 4) | Fremskridtene er generelt set stadig utilstrækkelige for så vidt angår de tre europæiske referenceværdier for 2010, som Rådet har vedtaget, og som direkte vedrører skoleuddannelse, nemlig antallet af elever, der forlader skolen i utide, læsefærdighederne og afsluttet uddannelse på sekundærtrinnet. |
| --- | --- |

4)

Fremskridtene er generelt set stadig utilstrækkelige for så vidt angår de tre europæiske referenceværdier for 2010, som Rådet har vedtaget, og som direkte vedrører skoleuddannelse, nemlig antallet af elever, der forlader skolen i utide, læsefærdighederne og afsluttet uddannelse på sekundærtrinnet.

| 5) | Med henblik på en samlet tilgang til kompetenceudvikling på grundlag af nøglekompetencer for livslang læring — en europæisk referenceramme (10) er det nødvendigt med en større indsats for at forbedre læsefærdigheden og andre grundlæggende færdigheder samt mere individuelt tilpassede læringsmetoder, som svarer til de enkelte elevers behov, som omfatter egnede former for evaluering, og som medfører øget motivation for læring. |
| --- | --- |

5)

Med henblik på en samlet tilgang til kompetenceudvikling på grundlag af nøglekompetencer for livslang læring — en europæisk referenceramme (10) er det nødvendigt med en større indsats for at forbedre læsefærdigheden og andre grundlæggende færdigheder samt mere individuelt tilpassede læringsmetoder, som svarer til de enkelte elevers behov, som omfatter egnede former for evaluering, og som medfører øget motivation for læring.

| 6) | For at sikre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet, som både er effektive og retfærdige (11), er det nødvendigt med en bedre og mere tilgængelig førskoleundervisning og ambitiøse skoler, der giver alle elever lige muligheder uanset deres baggrund, og som sikrer en god balance mellem almen og specialiseret uddannelse for børn med særlige behov. |
| --- | --- |

6)

For at sikre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet, som både er effektive og retfærdige (11), er det nødvendigt med en bedre og mere tilgængelig førskoleundervisning og ambitiøse skoler, der giver alle elever lige muligheder uanset deres baggrund, og som sikrer en god balance mellem almen og specialiseret uddannelse for børn med særlige behov.

| 7) | Det er ligeledes nødvendigt at gøre en større indsats for at gennemføre Rådets konklusioner fra november 2007 (12), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sørge for en høj standard i lærernes grunduddannelse, støtte tidligt i karrieren og faglig videreudvikling, der er koordineret og sammenhængende, at afsætte passende ressourcer hertil, samt at kvalitetssikre den. Det skal på denne måde blive muligt at tiltrække og forsøge at fastholde de bedst egnede til lærergerningen, at sætte ind over for utilstrækkelig indsats, at støtte alle elever i at udnytte deres potentiale fuldt ud og skabe skolemiljøer, hvor underviserne lærer af hinanden og lægger vægt på at forbedre elevernes læring. |
| --- | --- |

7)

Det er ligeledes nødvendigt at gøre en større indsats for at gennemføre Rådets konklusioner fra november 2007 (12), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sørge for en høj standard i lærernes grunduddannelse, støtte tidligt i karrieren og faglig videreudvikling, der er koordineret og sammenhængende, at afsætte passende ressourcer hertil, samt at kvalitetssikre den. Det skal på denne måde blive muligt at tiltrække og forsøge at fastholde de bedst egnede til lærergerningen, at sætte ind over for utilstrækkelig indsats, at støtte alle elever i at udnytte deres potentiale fuldt ud og skabe skolemiljøer, hvor underviserne lærer af hinanden og lægger vægt på at forbedre elevernes læring.

HAR BESLUTTET AT OPSTILLE FØLGENDE PRIORITETER FOR DET EUROPÆISKE SAMARBEJDE PÅ SKOLEOMRÅDET:

| 1) | at sikre og forbedre tilegnelsen af nøglekompetencer, navnlig sprog- og regnefærdigheder |
| --- | --- |

1)

at sikre og forbedre tilegnelsen af nøglekompetencer, navnlig sprog- og regnefærdigheder

| 2) | at forstærke den væsentlige rolle, som skolen spiller med hensyn til at fremme inklusive samfund og styrke den sociale sammenhængskraft, ved at sikre alle elever en uddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med princippet om lige muligheder |
| --- | --- |

2)

at forstærke den væsentlige rolle, som skolen spiller med hensyn til at fremme inklusive samfund og styrke den sociale sammenhængskraft, ved at sikre alle elever en uddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med princippet om lige muligheder

| 3) | at styrke lærerfaget og forbedre uddannelsen og efteruddannelsen af lærere og skoleledere. |
| --- | --- |

3)

at styrke lærerfaget og forbedre uddannelsen og efteruddannelsen af lærere og skoleledere.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL MED STØTTE FRA KOMMISSIONEN:

| 1) | inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode at samarbejde om at øge samarbejdet i EU for at fremme gennemførelsen af de politiske prioriteter i disse konklusioner |
| --- | --- |

1)

inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode at samarbejde om at øge samarbejdet i EU for at fremme gennemførelsen af de politiske prioriteter i disse konklusioner

| 2) | i forbindelse med opfølgningen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring at fokusere på samarbejdet om






  — | at forbedre læse-, skrive og regnefærdigheder og fremme læring af mindst to sprog foruden modersmålet |
| --- | --- | --- |

2)

i forbindelse med opfølgningen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring at fokusere på samarbejdet om

—

at forbedre læse-, skrive og regnefærdigheder og fremme læring af mindst to sprog foruden modersmålet

| — | at vække elevernes interesse for matematik, videnskab og teknik, så de allerede fra en tidlig alder bibringes en videnskabeligt orienteret tankegang |
| --- | --- |

—

at vække elevernes interesse for matematik, videnskab og teknik, så de allerede fra en tidlig alder bibringes en videnskabeligt orienteret tankegang

| — | at forstærke ikke alene de fagspecifikke kompetencer, men også de tværgående færdigheder, herunder navnlig evnen til at »lære at lære« samt sociale kompetencer og medborgerkompetencer |
| --- | --- |

—

at forstærke ikke alene de fagspecifikke kompetencer, men også de tværgående færdigheder, herunder navnlig evnen til at »lære at lære« samt sociale kompetencer og medborgerkompetencer

| — | at forbedre evalueringsteknikkerne i forbindelse med individuelt tilpasset læring |
| --- | --- |

—

at forbedre evalueringsteknikkerne i forbindelse med individuelt tilpasset læring

| 3) | i forbindelse med opfølgningen af Rådets konklusioner vedrørende effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse at koncentrere samarbejdet om






  — | at sikre tilgængelig førskoleundervisning af høj kvalitet |
| --- | --- | --- |

3)

i forbindelse med opfølgningen af Rådets konklusioner vedrørende effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse at koncentrere samarbejdet om

—

at sikre tilgængelig førskoleundervisning af høj kvalitet

| — | at reducere antallet af elever, som forlader skolesystemet i utide |
| --- | --- |

—

at reducere antallet af elever, som forlader skolesystemet i utide

| — | at bekæmpe ulighed og fremme social inklusion ved at tilstræbe at reducere antallet af elever med dårlige resultater og forbedre skolernes indsats |
| --- | --- |

—

at bekæmpe ulighed og fremme social inklusion ved at tilstræbe at reducere antallet af elever med dårlige resultater og forbedre skolernes indsats

| — | at sikre en vellykket overgang mellem de forskellige skoletyper og -niveauer samt til andre former for livslang læring, bl.a. ved at forbedre adgangen til og kvaliteten af oplysnings-, vejlednings- og rådgivningstjenesterne |
| --- | --- |

—

at sikre en vellykket overgang mellem de forskellige skoletyper og -niveauer samt til andre former for livslang læring, bl.a. ved at forbedre adgangen til og kvaliteten af oplysnings-, vejlednings- og rådgivningstjenesterne

| — | at sikre adgang til uddannelse og tjenester af høj kvalitet, navnlig for børn og unge, som er dårligt stillede på grund af personlige, sociale, kulturelle og/eller økonomiske forhold og derfor har behov for særlig støtte for at kunne realisere deres uddannelsesmæssige potentiale |
| --- | --- |

—

at sikre adgang til uddannelse og tjenester af høj kvalitet, navnlig for børn og unge, som er dårligt stillede på grund af personlige, sociale, kulturelle og/eller økonomiske forhold og derfor har behov for særlig støtte for at kunne realisere deres uddannelsesmæssige potentiale

| — | at konstatere indlæringsproblemer på et tidligt stadium og finde løsninger på grundlag af mere individuelt indrettede undervisningsmetoder, der er skræddersyede til den enkelte elevs behov og evner |
| --- | --- |

—

at konstatere indlæringsproblemer på et tidligt stadium og finde løsninger på grundlag af mere individuelt indrettede undervisningsmetoder, der er skræddersyede til den enkelte elevs behov og evner

| — | at sikre en rettidig og tilstrækkelig læringsstøtte for alle elever med særlige behov, både i almindelige og specialiserede skoler |
| --- | --- |

—

at sikre en rettidig og tilstrækkelig læringsstøtte for alle elever med særlige behov, både i almindelige og specialiserede skoler

| — | at forbedre skolernes styring og deres åbenhed over for omverdenen |
| --- | --- |

—

at forbedre skolernes styring og deres åbenhed over for omverdenen

| 4) | i forbindelse med opfølgningen af Rådets konklusioner om forbedring af læreruddannelsens kvalitet at koncentrere samarbejdet om






  — | at gøre lærergerningen mere tiltrækkende |
| --- | --- | --- |

4)

i forbindelse med opfølgningen af Rådets konklusioner om forbedring af læreruddannelsens kvalitet at koncentrere samarbejdet om

—

at gøre lærergerningen mere tiltrækkende

| — | at sørge for, at alle nye lærere tilbydes strukturerede støtteprogrammer i begyndelsen af deres karriere |
| --- | --- |

—

at sørge for, at alle nye lærere tilbydes strukturerede støtteprogrammer i begyndelsen af deres karriere

| — | at forbedre udbuddet og kvaliteten af videreuddannelsesprogrammer for lærere og omfanget af deres deltagelse i disse programmer |
| --- | --- |

—

at forbedre udbuddet og kvaliteten af videreuddannelsesprogrammer for lærere og omfanget af deres deltagelse i disse programmer

| — | at gennemgå politikkerne vedrørende rekruttering og ansættelse af lærere samt tilskyndelse til deres forbliven i erhvervet og til at benytte sig af mobilitet for at gøre deres indflydelse på skoleundervisningens kvalitet så stor som muligt |
| --- | --- |

—

at gennemgå politikkerne vedrørende rekruttering og ansættelse af lærere samt tilskyndelse til deres forbliven i erhvervet og til at benytte sig af mobilitet for at gøre deres indflydelse på skoleundervisningens kvalitet så stor som muligt

| — | at give lærerne større muligheder for i en periode at arbejde i en anden medlemsstat, så de kan fortsætte deres uddannelse, indhøste nye arbejdserfaringer og udvikle deres fremmedsprogsfærdigheder |
| --- | --- |

—

at give lærerne større muligheder for i en periode at arbejde i en anden medlemsstat, så de kan fortsætte deres uddannelse, indhøste nye arbejdserfaringer og udvikle deres fremmedsprogsfærdigheder

| — | at forbedre rekrutteringen og uddannelsen af skoleledere for at udvikle deres ledelsesmæssige og pædagogiske færdigheder |
| --- | --- |

—

at forbedre rekrutteringen og uddannelsen af skoleledere for at udvikle deres ledelsesmæssige og pædagogiske færdigheder

| 5) | at anvende alle relevante instrumenter, f.eks. den åbne koordinationsmetode, programmet for livslang læring, syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling samt afhængig af nationale prioriteter Den Europæiske Socialfond for at fremme ovennævnte mål |
| --- | --- |

5)

at anvende alle relevante instrumenter, f.eks. den åbne koordinationsmetode, programmet for livslang læring, syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling samt afhængig af nationale prioriteter Den Europæiske Socialfond for at fremme ovennævnte mål

| 6) | at føre en regelmæssig dialog om skolespørgsmål — herunder fremme af kreativitet og innovationskapacitet i og gennem skoleuddannelse — mellem medlemsstaternes politiske beslutningstagere. |
| --- | --- |

6)

at føre en regelmæssig dialog om skolespørgsmål — herunder fremme af kreativitet og innovationskapacitet i og gennem skoleuddannelse — mellem medlemsstaternes politiske beslutningstagere.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

at foreslå passende former for samarbejde og udveksling af god praksis på de områder, der er omhandlet i disse konklusioner, som led i forberedelsen af en ny strategisk ramme for EU-samarbejdet om uddannelse og erhvervsuddannelse efter 2010.

---

(1)  Dok. SN 100/1/00 REV 1, punkt 25.

(2)  EFT L 60 af 1.3.2001.

(3)  EUT C 298 af 8.12.2006.

(4)  EUT L 327 af 24.11.2006.

(5)  EUT L 394 af 30.12.2006.

(6)  EUT C 290 af 4.12.2007.

(7)  EUT C 300 af 12.12.2007.

(8)  Dok. 7652/08, punkt 15, s. 10.

(9)  EUT C 141 af 7.6.2008, s. 17.

(10)  EUT L 394 af 30.12.2006.

(11)  Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2006 (dok. 7775/06, punkt 23, s. 6).

(12)  EUT C 300 af 12.12.2007.

---

Kommissionen

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/23

---

Euroens vekselkurs (1)

12. december 2008

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3340 |
| JPY | japanske yen | 120,21 |
| DKK | danske kroner | 7,4499 |
| GBP | pund sterling | 0,89235 |
| SEK | svenske kroner | 10,6625 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5746 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,2110 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,990 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 264,50 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7095 |
| PLN | polske zloty | 3,9592 |
| RON | rumænske lei | 3,9290 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,170 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0987 |
| AUD | australske dollar | 2,0291 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6598 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3384 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4500 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9876 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 833,58 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,5835 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,1282 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,1805 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 074,20 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7791 |
| PHP | filippinske pesos | 64,230 |
| RUB | russiske rubler | 37,0077 |
| THB | thailandske bath | 46,710 |
| BRL | brasilianske real | 3,1993 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,8723 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3340

JPY

japanske yen

120,21

DKK

danske kroner

7,4499

GBP

pund sterling

0,89235

SEK

svenske kroner

10,6625

CHF

schweiziske franc

1,5746

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,2110

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,990

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

264,50

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7095

PLN

polske zloty

3,9592

RON

rumænske lei

3,9290

SKK

slovakiske koruna

30,170

TRY

tyrkiske lira

2,0987

AUD

australske dollar

2,0291

CAD

canadiske dollar

1,6598

HKD

hongkongske dollar

10,3384

NZD

newzealandske dollar

2,4500

SGD

singaporeanske dollar

1,9876

KRW

sydkoreanske won

1 833,58

ZAR

sydafrikanske rand

13,5835

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,1282

HRK

kroatiske kuna

7,1805

IDR

indonesiske rupiah

15 074,20

MYR

malaysiske ringgit

4,7791

PHP

filippinske pesos

64,230

RUB

russiske rubler

37,0077

THB

thailandske bath

46,710

BRL

brasilianske real

3,1993

MXN

mexicanske pesos

17,8723

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/24

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 319/10)

| 1. | Den 2. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Jysk Stålindustrie ApS (»Jysk«, Danmark), der tilhører koncernen Universal Cargo Logistics Holding B.V. (»UCLH«, Nederlandene), der kontrolleres af Vladimir Lisin, der også kontrollerer Novolipetsk Steel (»NLMK«, Rusland), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Volgo-Balt Transport Holding Limited (»Volgo-Balt«, Cypern), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 2. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Jysk Stålindustrie ApS (»Jysk«, Danmark), der tilhører koncernen Universal Cargo Logistics Holding B.V. (»UCLH«, Nederlandene), der kontrolleres af Vladimir Lisin, der også kontrollerer Novolipetsk Steel (»NLMK«, Rusland), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Volgo-Balt Transport Holding Limited (»Volgo-Balt«, Cypern), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | UCLH: Havne- og stevedoretjenester i Rusland |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

UCLH: Havne- og stevedoretjenester i Rusland

| — | Jysk: Holdingselskab |
| --- | --- |

—

Jysk: Holdingselskab

| — | NLMK: Stålproduktion (flade produkter af kulstofholdigt stål og elektrisk stål) |
| --- | --- |

—

NLMK: Stålproduktion (flade produkter af kulstofholdigt stål og elektrisk stål)

| — | Volgo-Balt: Transport af tørlast ad søvejen rundt om Europa og Nordafrika og ad indre vandveje i Rusland, transport af olieprodukter ad indre vandveje i Rusland, turist- og passagertjenester i Rusland. |
| --- | --- |

—

Volgo-Balt: Transport af tørlast ad søvejen rundt om Europa og Nordafrika og ad indre vandveje i Rusland, transport af olieprodukter ad indre vandveje i Rusland, turist- og passagertjenester i Rusland.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/25

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 319/11)

| 1. | Den 4. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sumitomo Electric Industries Ltd (»SEI«, Japan) og Nexans-koncernen (»Nexans«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Opticable (»Opticable«, Belgien), der på nuværende tidspunkt udelukkende kontrolleres af Nexans, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 4. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sumitomo Electric Industries Ltd (»SEI«, Japan) og Nexans-koncernen (»Nexans«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Opticable (»Opticable«, Belgien), der på nuværende tidspunkt udelukkende kontrolleres af Nexans, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | SEI: Produktion og salg af elektriske ledninger og kabler samt optiske fibre og fiberoptiske telekommunikationskabler til jordbaserede anvendelser |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

SEI: Produktion og salg af elektriske ledninger og kabler samt optiske fibre og fiberoptiske telekommunikationskabler til jordbaserede anvendelser

| — | Nexans: Aktiviteter i kabelindustrien med salg af et bredt udvalg af kabler og sammenkoblingssystemer på infrastrukturmarkedet, på industrimarkedet, i byggesektoren og på markedet for lokalnetværk. En komplementær aktivitet er levering af fiberoptiske kabler |
| --- | --- |

—

Nexans: Aktiviteter i kabelindustrien med salg af et bredt udvalg af kabler og sammenkoblingssystemer på infrastrukturmarkedet, på industrimarkedet, i byggesektoren og på markedet for lokalnetværk. En komplementær aktivitet er levering af fiberoptiske kabler

| — | Opticable: Produktion og salg af fiberoptiske kabler til jordbaserede anvendelser i Europa. |
| --- | --- |

—

Opticable: Produktion og salg af fiberoptiske kabler til jordbaserede anvendelser i Europa.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/26

---

Genanmeldelse af en tidligere anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 319/12)

| 1. | Den 5. september 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Frankrig), der tilhører koncernen Sanofi-Aventis (Frankrig), gennem et overtagelsestilbud, der blev offentliggjort den 11. juli 2008, erhverver kontrol over hele Zentiva N.V. (Nederlandene), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 5. september 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Frankrig), der tilhører koncernen Sanofi-Aventis (Frankrig), gennem et overtagelsestilbud, der blev offentliggjort den 11. juli 2008, erhverver kontrol over hele Zentiva N.V. (Nederlandene), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Sanofi-Aventis: Forskning, udvikling, fremstilling og markedsføring af medicin og vacciner |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Sanofi-Aventis: Forskning, udvikling, fremstilling og markedsføring af medicin og vacciner

| — | Zentiva: Udvikling, fremstilling og markedsføring af generisk varemærkemedicin. |
| --- | --- |

—

Zentiva: Udvikling, fremstilling og markedsføring af generisk varemærkemedicin.

| 3. | Denne anmeldelse blev erklæret ufuldstændig den 2. oktober 2008. Virksomhederne har nu fremlagt de nødvendige supplerende oplysninger, og den 5. december 2008 blev anmeldelsen erklæret fuldstændig, jf. artikel 10, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Denne anmeldelse blev erklæret ufuldstændig den 2. oktober 2008. Virksomhederne har nu fremlagt de nødvendige supplerende oplysninger, og den 5. december 2008 blev anmeldelsen erklæret fuldstændig, jf. artikel 10, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---