# Jurnalul Oficial C 319/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 319 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5113 decembrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 319

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5113 decembrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2008/C 319/01 | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 noiembrie 2008, privind sănătatea și bunăstarea tinerilor | 1 |
| 2008/C 319/02 | Rezoluție a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții | 4 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2008/C 319/03 | Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2008/C 319/01

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 noiembrie 2008, privind sănătatea și bunăstarea tinerilor

1

2008/C 319/02

Rezoluție a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții

4

RECOMANDĂRI

Consiliu

2008/C 319/03

Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană

8

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2008/C 319/04 | Concluzii ale Consiliului privind crearea de către Uniunea Europeană a unei Mărci a patrimoniului european | 11 |
| 2008/C 319/05 | Concluzii ale Consiliului privind arhitectura: contribuția culturii la dezvoltarea durabilă | 13 |
| 2008/C 319/06 | Concluzii ale Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind dezvoltarea ofertei legale de conținut cultural și creativ online și prevenirea și combaterea pirateriei în mediul digital | 15 |
| 2008/C 319/07 | Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană EUROPEANA | 18 |
| 2008/C 319/08 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar | 20 |
| | Comisie |
| 2008/C 319/09 | Rata de schimb a monedei euro | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2008/C 319/04

Concluzii ale Consiliului privind crearea de către Uniunea Europeană a unei Mărci a patrimoniului european

11

2008/C 319/05

Concluzii ale Consiliului privind arhitectura: contribuția culturii la dezvoltarea durabilă

13

2008/C 319/06

Concluzii ale Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind dezvoltarea ofertei legale de conținut cultural și creativ online și prevenirea și combaterea pirateriei în mediul digital

15

2008/C 319/07

Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană EUROPEANA

18

2008/C 319/08

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar

20

Comisie

2008/C 319/09

Rata de schimb a monedei euro

23

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 319/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Renotificarea unei concentrări notificate anterior (Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 319/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Renotificarea unei concentrări notificate anterior (Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 319/13

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/1

---

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 noiembrie 2008, privind sănătatea și bunăstarea tinerilor

(2008/C 319/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTESC:

| — | faptul că în Cartea albă a Comisiei Europene din 21 noiembrie 2001, intitulată „Un nou impuls pentru tineretul european” (1) și aprobată de către Consiliu în concluziile din 14 februarie 2002, se precizează că sănătatea trebuie considerată ca fiind un factor de integrare socială și de autonomie a tinerilor și un corolar indispensabil pentru dezvoltarea cetățeniei active a acestora, |
| --- | --- |

—

faptul că în Cartea albă a Comisiei Europene din 21 noiembrie 2001, intitulată „Un nou impuls pentru tineretul european” (1) și aprobată de către Consiliu în concluziile din 14 februarie 2002, se precizează că sănătatea trebuie considerată ca fiind un factor de integrare socială și de autonomie a tinerilor și un corolar indispensabil pentru dezvoltarea cetățeniei active a acestora,

| — | în rezoluția sa din 27 iunie 2002 (2) Consiliul a elaborat un cadru de cooperare europeană în domeniul tineretului; una dintre cele trei componente ale acesteia se referă la integrarea unei dimensiuni „tineret” în alte politici europene pertinente, |
| --- | --- |

—

în rezoluția sa din 27 iunie 2002 (2) Consiliul a elaborat un cadru de cooperare europeană în domeniul tineretului; una dintre cele trei componente ale acesteia se referă la integrarea unei dimensiuni „tineret” în alte politici europene pertinente,

| — | pactul european pentru tineret, adoptat de Consiliul European din 22-23 martie 2005, constituie unul dintre instrumentele care participă la realizarea obiectivelor de la Lisabona în domeniul creșterii economice și al ocupării forței de muncă, |
| --- | --- |

—

pactul european pentru tineret, adoptat de Consiliul European din 22-23 martie 2005, constituie unul dintre instrumentele care participă la realizarea obiectivelor de la Lisabona în domeniul creșterii economice și al ocupării forței de muncă,

| — | în rezoluția sa din noiembrie 2005, privind „Abordarea preocupărilor tinerilor din Europa — punerea în aplicare a Pactului european pentru tineret și promovarea cetățeniei active” (3), Consiliul stabilește că, odată cu integrarea unei dimensiuni „tineret” în alte politici europene pertinente, trebuie acordată prioritate în special modurilor de viață sănătoase pentru tineri, |
| --- | --- |

—

în rezoluția sa din noiembrie 2005, privind „Abordarea preocupărilor tinerilor din Europa — punerea în aplicare a Pactului european pentru tineret și promovarea cetățeniei active” (3), Consiliul stabilește că, odată cu integrarea unei dimensiuni „tineret” în alte politici europene pertinente, trebuie acordată prioritate în special modurilor de viață sănătoase pentru tineri,

| — | în rezoluția sa din mai 2007 privind egalitatea de șanse pentru toți tinerii și participarea socială deplină a acestora (4) Consiliul a îndemnat statele membre să acorde prioritate preocupărilor tinerilor în politicile care afectează calitatea vieții acestora, cum ar fi politica de sănătate, |
| --- | --- |

—

în rezoluția sa din mai 2007 privind egalitatea de șanse pentru toți tinerii și participarea socială deplină a acestora (4) Consiliul a îndemnat statele membre să acorde prioritate preocupărilor tinerilor în politicile care afectează calitatea vieții acestora, cum ar fi politica de sănătate,

| — | în comunicarea sa din septembrie 2007, intitulată „Promovarea participării depline a tinerilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și în societate” (5), Comisia a invitat statele membre să ia inițiative în domeniul sănătății tinerilor, |
| --- | --- |

—

în comunicarea sa din septembrie 2007, intitulată „Promovarea participării depline a tinerilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și în societate” (5), Comisia a invitat statele membre să ia inițiative în domeniul sănătății tinerilor,

| — | în concluziile sale din 16 noiembrie 2007 privind o abordare transversală a politicii de tineret (6), Consiliul precizează că Comisia va realiza, începând cu 2009, un raport trienal al Uniunii Europene privind tineretul, |
| --- | --- |

—

în concluziile sale din 16 noiembrie 2007 privind o abordare transversală a politicii de tineret (6), Consiliul precizează că Comisia va realiza, începând cu 2009, un raport trienal al Uniunii Europene privind tineretul,

| — | în concluziile sale din 6 decembrie 2007 privind Cartea albă a Comisiei intitulată „Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013” (7), Consiliul a insistat asupra necesității de a aborda factorii-cheie care influențează sănătatea, cum ar fi alimentația, activitatea fizică, alcoolul, drogurile, consumul de tabac și riscurile de mediu, precum și de a lua în considerare rolul egalității de gen și a subliniat necesitatea de a promova sănătatea în diferitele aspecte ale vieții cotidiene, de exemplu în familie, în școli, la locul de muncă și în spațiile de recreare, |
| --- | --- |

—

în concluziile sale din 6 decembrie 2007 privind Cartea albă a Comisiei intitulată „Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013” (7), Consiliul a insistat asupra necesității de a aborda factorii-cheie care influențează sănătatea, cum ar fi alimentația, activitatea fizică, alcoolul, drogurile, consumul de tabac și riscurile de mediu, precum și de a lua în considerare rolul egalității de gen și a subliniat necesitatea de a promova sănătatea în diferitele aspecte ale vieții cotidiene, de exemplu în familie, în școli, la locul de muncă și în spațiile de recreare,

| — | în rezoluția sa din 22 mai 2008 privind participarea tinerilor care dispun de oportunități reduse (8) Consiliul a insistat asupra faptului că problemele de sănătate constituie un obstacol în calea participării active a tinerilor în societate și a invitat statele membre și Comisia să promoveze un mod de viață sănătos pentru tineri, prin intermediul strategiilor lor privind sănătatea. |
| --- | --- |

—

în rezoluția sa din 22 mai 2008 privind participarea tinerilor care dispun de oportunități reduse (8) Consiliul a insistat asupra faptului că problemele de sănătate constituie un obstacol în calea participării active a tinerilor în societate și a invitat statele membre și Comisia să promoveze un mod de viață sănătos pentru tineri, prin intermediul strategiilor lor privind sănătatea.

CONSTATĂ CĂ:

| 1. | deși starea de sănătate a tinerilor în Europa este satisfăcătoare la nivel global, anumite domenii constituie o deosebită preocupare, de exemplu alimentația, activitatea fizică, abuzul de alcool, sănătatea sexuală și mentală; |
| --- | --- |

1.

deși starea de sănătate a tinerilor în Europa este satisfăcătoare la nivel global, anumite domenii constituie o deosebită preocupare, de exemplu alimentația, activitatea fizică, abuzul de alcool, sănătatea sexuală și mentală;

| 2. | este necesar să se acorde o atenție deosebită promovării unui mod de viață sănătos și măsurilor de prevenire, în special în contextul activității sexuale, al abuzului de alcool și al utilizării drogurilor, al fumatului, al tulburărilor alimentare, al obezității, violenței, al jocurilor de noroc și al dependenței de tehnologiile informației și comunicării; |
| --- | --- |

2.

este necesar să se acorde o atenție deosebită promovării unui mod de viață sănătos și măsurilor de prevenire, în special în contextul activității sexuale, al abuzului de alcool și al utilizării drogurilor, al fumatului, al tulburărilor alimentare, al obezității, violenței, al jocurilor de noroc și al dependenței de tehnologiile informației și comunicării;

| 3. | o serie de factori legați de condițiile de viață, precum sărăcia, lipsa unui loc de muncă, nesiguranța locului de muncă, problemele legate de locuință, abandonul școlar și discriminarea pot reprezenta un risc pentru sănătatea și bunăstarea tinerilor, și pot, de asemenea, constitui un obstacol în calea apelului sau al accesului deplin al tinerilor la mecanisme de prevenție și la sisteme de sănătate gratuite de înaltă calitate, factor care poate, la rândul său, să afecteze sănătatea și calitatea vieții acestora; |
| --- | --- |

3.

o serie de factori legați de condițiile de viață, precum sărăcia, lipsa unui loc de muncă, nesiguranța locului de muncă, problemele legate de locuință, abandonul școlar și discriminarea pot reprezenta un risc pentru sănătatea și bunăstarea tinerilor, și pot, de asemenea, constitui un obstacol în calea apelului sau al accesului deplin al tinerilor la mecanisme de prevenție și la sisteme de sănătate gratuite de înaltă calitate, factor care poate, la rândul său, să afecteze sănătatea și calitatea vieții acestora;

| 4. | tinerii și tinerele se confruntă cu provocări diferite în materie de sănătate și bunăstare și, prin urmare, aspectele legate de gen ar trebui luate în considerare în abordarea sănătății tinerilor; |
| --- | --- |

4.

tinerii și tinerele se confruntă cu provocări diferite în materie de sănătate și bunăstare și, prin urmare, aspectele legate de gen ar trebui luate în considerare în abordarea sănătății tinerilor;

| 5. | un mediu fizic și social sănătos este esențial pentru o dezvoltare sănătoasă. Ar trebui să se depună eforturi în vederea îmbunătățirii calității condițiilor în care trăiesc, muncesc și învață tinerii; |
| --- | --- |

5.

un mediu fizic și social sănătos este esențial pentru o dezvoltare sănătoasă. Ar trebui să se depună eforturi în vederea îmbunătățirii calității condițiilor în care trăiesc, muncesc și învață tinerii;

| 6. | părinții joacă un rol vital în ceea ce privește bunăstarea și mediul sănătos al tinerilor și, prin urmare, ar trebui luate noi măsuri în sprijinul acestora. |
| --- | --- |

6.

părinții joacă un rol vital în ceea ce privește bunăstarea și mediul sănătos al tinerilor și, prin urmare, ar trebui luate noi măsuri în sprijinul acestora.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 1. | există legături puternice între sănătatea și bunăstarea tinerilor, și incluziunea socială și nivelul de educație al acestora; |
| --- | --- |

1.

există legături puternice între sănătatea și bunăstarea tinerilor, și incluziunea socială și nivelul de educație al acestora;

| 2. | este necesar ca tinerii să fie asistați în asumarea unei mai mari responsabilități în ceea ce privește sănătatea proprie și în creșterea stimei de sine și a autonomiei lor, în special prin sensibilizarea tinerilor cu privire la efectele pozitive ale unui stil de viață sănătos și la riscurile legate de sănătatea lor. |
| --- | --- |

2.

este necesar ca tinerii să fie asistați în asumarea unei mai mari responsabilități în ceea ce privește sănătatea proprie și în creșterea stimei de sine și a autonomiei lor, în special prin sensibilizarea tinerilor cu privire la efectele pozitive ale unui stil de viață sănătos și la riscurile legate de sănătatea lor.

CONVIN CĂ:

| 1. | cunoașterea exactă a stării de sănătate, a necesităților și a așteptărilor tinerelor și ale tinerilor în materie de sănătate, precum și a practicilor existente, a experiențelor și a învățămintelor trase în acest domeniu, evaluate în mod corespunzător, este necesară pentru a contribui la garantarea eficacității și a eficienței unei politici de sănătate a tineretului și, totodată, pentru a viza o mai bună luare în considerare, în cadrul unor strategii adaptate, a specificității acestui grup, acordând o atenție deosebită diferențelor care pot apărea în cadrul acestuia din motive legate, printre altele, de vârstă, de sex, de locul de reședință sau de situația socioeconomică și acordând prioritate tinerilor cu mai puține oportunități; |
| --- | --- |

1.

cunoașterea exactă a stării de sănătate, a necesităților și a așteptărilor tinerelor și ale tinerilor în materie de sănătate, precum și a practicilor existente, a experiențelor și a învățămintelor trase în acest domeniu, evaluate în mod corespunzător, este necesară pentru a contribui la garantarea eficacității și a eficienței unei politici de sănătate a tineretului și, totodată, pentru a viza o mai bună luare în considerare, în cadrul unor strategii adaptate, a specificității acestui grup, acordând o atenție deosebită diferențelor care pot apărea în cadrul acestuia din motive legate, printre altele, de vârstă, de sex, de locul de reședință sau de situația socioeconomică și acordând prioritate tinerilor cu mai puține oportunități;

| 2. | sănătatea și bunăstarea tinerilor trebuie să facă obiectul unei abordări globale și transversale, prin implicarea tuturor domeniilor corespunzătoare și în special sistemul de sănătate publică, educația formală și nonformală, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, copiii și familia, sportul, activitățile culturale, cercetarea, mediul, mass-media, protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

sănătatea și bunăstarea tinerilor trebuie să facă obiectul unei abordări globale și transversale, prin implicarea tuturor domeniilor corespunzătoare și în special sistemul de sănătate publică, educația formală și nonformală, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, copiii și familia, sportul, activitățile culturale, cercetarea, mediul, mass-media, protecția consumatorilor;

| 3. | promovarea activității fizice și a unui regim echilibrat este necesară pentru adoptarea unui stil de viață sănătos; |
| --- | --- |

3.

promovarea activității fizice și a unui regim echilibrat este necesară pentru adoptarea unui stil de viață sănătos;

| 4. | o atenție deosebită ar trebui acordată sănătății mentale a tinerilor, în special prin promovarea sănătății mentale, mai ales prin intermediul școlilor și al activităților destinate tineretului, precum și prevenirii automutilării și a sinuciderii; |
| --- | --- |

4.

o atenție deosebită ar trebui acordată sănătății mentale a tinerilor, în special prin promovarea sănătății mentale, mai ales prin intermediul școlilor și al activităților destinate tineretului, precum și prevenirii automutilării și a sinuciderii;

| 5. | o politică de sănătate, în dimensiunea sa privind tineretul, ar trebui să angreneze nivelele locale, regionale, naționale și europene de acțiune publică și să se sprijine pe un parteneriat cuprinzător între actorii din domeniul educației formale, non-formale și informale, profesioniștii din domeniul sănătății, partenerii economici și sociali, în special asociațiile de tineret, precum și mass-media. |
| --- | --- |

5.

o politică de sănătate, în dimensiunea sa privind tineretul, ar trebui să angreneze nivelele locale, regionale, naționale și europene de acțiune publică și să se sprijine pe un parteneriat cuprinzător între actorii din domeniul educației formale, non-formale și informale, profesioniștii din domeniul sănătății, partenerii economici și sociali, în special asociațiile de tineret, precum și mass-media.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 1. | să promoveze dimensiunea „tineret” în cadrul inițiativelor referitoare la sănătate și punerea în aplicare a unor măsuri privind sănătatea tinerilor, care să fie adecvate, transversale, coordonate în mod corespunzător și evaluate în mod sistematic; |
| --- | --- |

1.

să promoveze dimensiunea „tineret” în cadrul inițiativelor referitoare la sănătate și punerea în aplicare a unor măsuri privind sănătatea tinerilor, care să fie adecvate, transversale, coordonate în mod corespunzător și evaluate în mod sistematic;

| 2. | să asocieze tinerii și toți actorii relevanți implicați în politicile pentru tineret la elaborarea de inițiative privind sănătatea și la punerea în aplicare a acestora, în special prin intermediul activităților de învățare inter pares; |
| --- | --- |

2.

să asocieze tinerii și toți actorii relevanți implicați în politicile pentru tineret la elaborarea de inițiative privind sănătatea și la punerea în aplicare a acestora, în special prin intermediul activităților de învățare inter pares;

| 3. | să încurajeze accesul tuturor tinerilor la activități recreative, culturale și fizice; |
| --- | --- |

3.

să încurajeze accesul tuturor tinerilor la activități recreative, culturale și fizice;

| 4. | să ia în considerare sănătatea și bunăstarea tinerilor în programele și politicile privind informarea și mass-media; |
| --- | --- |

4.

să ia în considerare sănătatea și bunăstarea tinerilor în programele și politicile privind informarea și mass-media;

| 5. | să sprijine formarea lucrătorilor în domeniul tineretului și a ONG-urilor în domeniul prevenției, al sănătății și al bunăstării tinerilor, pentru a putea oferi consiliere de bază, a interveni rapid și a identifica dificultățile tinerilor și a-i îndruma pe aceștia către alte servicii. |
| --- | --- |

5.

să sprijine formarea lucrătorilor în domeniul tineretului și a ONG-urilor în domeniul prevenției, al sănătății și al bunăstării tinerilor, pentru a putea oferi consiliere de bază, a interveni rapid și a identifica dificultățile tinerilor și a-i îndruma pe aceștia către alte servicii.

INVITĂ COMISIA:

| 1. | să asigure luarea în considerare a dimensiunii „tineret” în inițiativele sale referitoare la sănătate; |
| --- | --- |

1.

să asigure luarea în considerare a dimensiunii „tineret” în inițiativele sale referitoare la sănătate;

| 2. | să asocieze tinerii și actorii relevanți implicați în politicile pentru tineret la toate nivelurile activității sale în domeniu. |
| --- | --- |

2.

să asocieze tinerii și actorii relevanți implicați în politicile pentru tineret la toate nivelurile activității sale în domeniu.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 1. | să îmbunătățească cunoștințele și cercetarea asupra acestui subiect și să efectueze actualizări periodice, ținând seama de diferențele în ceea ce privește sănătatea și bunăstarea tinerilor, legate, între altele, de vârstă, de sex, de factorii geografici și socioeconomici, de orientarea sexuală sau de handicap; |
| --- | --- |

1.

să îmbunătățească cunoștințele și cercetarea asupra acestui subiect și să efectueze actualizări periodice, ținând seama de diferențele în ceea ce privește sănătatea și bunăstarea tinerilor, legate, între altele, de vârstă, de sex, de factorii geografici și socioeconomici, de orientarea sexuală sau de handicap;

| 2. | să integreze progresiv datele privind sănătatea și bunăstarea în raportul trienal al Comisiei privind situația tinerilor în Europa, utilizând sursele existente; |
| --- | --- |

2.

să integreze progresiv datele privind sănătatea și bunăstarea în raportul trienal al Comisiei privind situația tinerilor în Europa, utilizând sursele existente;

| 3. | să dezvolte acțiuni de sensibilizare cu privire la factorii care afectează sănătatea tinerilor; |
| --- | --- |

3.

să dezvolte acțiuni de sensibilizare cu privire la factorii care afectează sănătatea tinerilor;

| 4. | să favorizeze schimbul de bune practici pe tema sănătății și bunăstării tinerilor, la nivel local, regional, național și european, sprijinindu-se în special pe structurile existente; |
| --- | --- |

4.

să favorizeze schimbul de bune practici pe tema sănătății și bunăstării tinerilor, la nivel local, regional, național și european, sprijinindu-se în special pe structurile existente;

| 5. | să beneficieze cât mai mult de posibilitățile oferite de politicile care există deja, programele și alte instrumente ale Uniunii Europene, în special de fondurile structurale europene și de programul „Tineretul în acțiune”, pentru a dezvolta proiecte referitoare la sănătatea și bunăstarea tinerilor; |
| --- | --- |

5.

să beneficieze cât mai mult de posibilitățile oferite de politicile care există deja, programele și alte instrumente ale Uniunii Europene, în special de fondurile structurale europene și de programul „Tineretul în acțiune”, pentru a dezvolta proiecte referitoare la sănătatea și bunăstarea tinerilor;

| 6. | să consolideze parteneriatul cu tinerii și organizațiile acestora, actorii din domeniul tineretului și societatea civilă în domeniul sănătății tinerilor. |
| --- | --- |

6.

să consolideze parteneriatul cu tinerii și organizațiile acestora, actorii din domeniul tineretului și societatea civilă în domeniul sănătății tinerilor.

---

(1)  Doc. 14441/01 — COM(2001) 681 final.

(2)  JO C 168, 13.7.2002, p. 2.

(3)  JO C 292, 24.11.2005, p. 5.

(4)  JO C 314, 22.12.2007, p. 1.

(5)  COM(2007) 498 final.

(6)  JO C 282, 24.11.2007, p. 16.

(7)  Doc. 15611/07.

(8)  JO C 141, 7.6.2008, p. 1.

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/4

---

Rezoluție a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții

(2008/C 319/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

| 1. | Globalizarea crescândă a schimburilor, precum și creșterea duratei de viață activă solicită, mai mult ca niciodată, o adaptare constantă a competențelor individuale pentru a anticipa mai bine evoluțiile previzibile sau necesare și, în acest fel, pentru a permite securizarea parcursurilor profesionale. |
| --- | --- |

1.

Globalizarea crescândă a schimburilor, precum și creșterea duratei de viață activă solicită, mai mult ca niciodată, o adaptare constantă a competențelor individuale pentru a anticipa mai bine evoluțiile previzibile sau necesare și, în acest fel, pentru a permite securizarea parcursurilor profesionale.

| 2. | Extinderea Uniunii Europene a dus la creșterea potențialului de mobilitate în educație și formare, precum și pe piața muncii, creând prin aceasta necesitatea de a pregăti cetățenii Uniunii să își dezvolte parcursurile de formare și profesionale într-un cadru geografic lărgit. |
| --- | --- |

2.

Extinderea Uniunii Europene a dus la creșterea potențialului de mobilitate în educație și formare, precum și pe piața muncii, creând prin aceasta necesitatea de a pregăti cetățenii Uniunii să își dezvolte parcursurile de formare și profesionale într-un cadru geografic lărgit.

| 3. | Viața cetățenilor este tot mai mult marcată de tranziții multiple: în special de la învățământul școlar la educația și formarea profesională (EFP), la învățământul superior sau la angajarea pe piața muncii sau de la ocuparea unui loc de muncă la lipsa unui loc de muncă, continuarea formării sau părăsirea pieței muncii. Orientarea joacă un rol determinant în luarea deciziilor importante cu care se confruntă indivizii pe parcursul întregii vieți. În această privință, orientarea poate contribui la responsabilizarea persoanelor pentru a își gestiona parcursurile carierei într-o manieră mai sigură în contextul pieței muncii actuale și pentru a ajunge la un mai bun echilibru între viața personală și cea profesională. |
| --- | --- |

3.

Viața cetățenilor este tot mai mult marcată de tranziții multiple: în special de la învățământul școlar la educația și formarea profesională (EFP), la învățământul superior sau la angajarea pe piața muncii sau de la ocuparea unui loc de muncă la lipsa unui loc de muncă, continuarea formării sau părăsirea pieței muncii. Orientarea joacă un rol determinant în luarea deciziilor importante cu care se confruntă indivizii pe parcursul întregii vieți. În această privință, orientarea poate contribui la responsabilizarea persoanelor pentru a își gestiona parcursurile carierei într-o manieră mai sigură în contextul pieței muncii actuale și pentru a ajunge la un mai bun echilibru între viața personală și cea profesională.

| 4. | Piața muncii este, de asemenea, marcată de un dezechilibru între persistența șomajului și dificultățile legate de recrutarea în anumite sectoare, iar orientarea constituie un mijloc pentru a răspunde mai bine nevoilor pieței muncii. |
| --- | --- |

4.

Piața muncii este, de asemenea, marcată de un dezechilibru între persistența șomajului și dificultățile legate de recrutarea în anumite sectoare, iar orientarea constituie un mijloc pentru a răspunde mai bine nevoilor pieței muncii.

| 5. | Integrarea socială și egalitatea șanselor reprezintă încă provocări majore pentru politicile în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

5.

Integrarea socială și egalitatea șanselor reprezintă încă provocări majore pentru politicile în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă.

CONFIRMĂ:

definirea orientării ca un proces continuu care permite cetățenilor, de orice vârstă și de-a lungul întregii vieți, să își identifice capacitățile, competențele și interesele, să ia decizii în ceea ce privește educația, formarea și viața profesională și să își administreze parcursul vieții personale în ceea ce privește învățarea, munca și alte contexte în care se dobândesc și/sau se utilizează aceste capacități și competențe. Orientarea cuprinde o serie de activități individuale sau colective legate de informare, consiliere, evaluarea competențelor, susținere, predarea competențelor necesare luării deciziilor și gestionării carierei.

REAMINTEȘTE CĂ:

| 1. | Rezoluția Consiliului din 28 mai 2004 (1) privind consolidarea politicilor, sistemelor și practicilor în domeniul orientării de-a lungul vieții precizează obiectivele-cheie ale unei politici de orientare de-a lungul vieții pentru toți cetățenii Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.

Rezoluția Consiliului din 28 mai 2004 (1) privind consolidarea politicilor, sistemelor și practicilor în domeniul orientării de-a lungul vieții precizează obiectivele-cheie ale unei politici de orientare de-a lungul vieții pentru toți cetățenii Uniunii Europene.

| 2. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul (2) vieții subliniază, cu referire la mai multe competențe-cheie, că aptitudinea de a căuta oportunitățile disponibile de educație și formare, precum și de orientare și/sau de sprijin este esențială pentru realizarea personală, pentru dezvoltarea profesională și integrarea socială a persoanei. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul (2) vieții subliniază, cu referire la mai multe competențe-cheie, că aptitudinea de a căuta oportunitățile disponibile de educație și formare, precum și de orientare și/sau de sprijin este esențială pentru realizarea personală, pentru dezvoltarea profesională și integrarea socială a persoanei.

| 3. | Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3) invită statele membre și Comisia să pregătească oamenii pentru noile locuri de muncă din societatea cunoașterii, asigurându-le servicii de orientare profesională care ar trebui să permită solicitanților de locuri de muncă identificarea modulelor de competență necesare pentru a accede la noi locuri de muncă în sectoarele în care există deficit de competențe. |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3) invită statele membre și Comisia să pregătească oamenii pentru noile locuri de muncă din societatea cunoașterii, asigurându-le servicii de orientare profesională care ar trebui să permită solicitanților de locuri de muncă identificarea modulelor de competență necesare pentru a accede la noi locuri de muncă în sectoarele în care există deficit de competențe.

| 4. | Raportul comun al Consiliului și al Comisiei pentru 2008 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a programului de lucru „Învățarea de-a lungul vieții în serviciul cunoștințelor, creativității și inovării” (4) remarcă faptul că „de asemenea, trebuie acordată o atenție deosebită orientării profesionale de-a lungul vieții”. |
| --- | --- |

4.

Raportul comun al Consiliului și al Comisiei pentru 2008 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a programului de lucru „Învățarea de-a lungul vieții în serviciul cunoștințelor, creativității și inovării” (4) remarcă faptul că „de asemenea, trebuie acordată o atenție deosebită orientării profesionale de-a lungul vieții”.

| 5. | Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona în domeniul educației și al formării (5) constituie un instrument important pentru evaluarea stadiului de realizare a obiectivelor fixate prin Strategia de la Lisabona și prin aceasta, pentru a urmări progresul statelor membre în domeniul orientării din cadrul strategiilor lor de învățare de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona în domeniul educației și al formării (5) constituie un instrument important pentru evaluarea stadiului de realizare a obiectivelor fixate prin Strategia de la Lisabona și prin aceasta, pentru a urmări progresul statelor membre în domeniul orientării din cadrul strategiilor lor de învățare de-a lungul vieții.

| 6. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (6) înființează un cadru de referință comun menit să servească drept instrument de transpunere între diferitele sisteme și niveluri de calificare. Cadrul ar trebui să faciliteze mobilitatea lucrătorilor și să ajute la integrarea orientării în politicile și practicile privind educația și ocuparea forței muncă din statele membre. |
| --- | --- |

6.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (6) înființează un cadru de referință comun menit să servească drept instrument de transpunere între diferitele sisteme și niveluri de calificare. Cadrul ar trebui să faciliteze mobilitatea lucrătorilor și să ajute la integrarea orientării în politicile și practicile privind educația și ocuparea forței muncă din statele membre.

| 7. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (7) reamintesc avantajele economice, sociale și individuale ale unei consolidări a învățării în rândul adulților și insistă asupra faptului că este sarcina puterilor publice să înființeze sisteme de informare și de orientare de calitate, care sunt centrate mai mult pe persoane pentru a le face, în spiritul echității, mai active și mai autonome în ceea ce privește învățarea. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (7) reamintesc avantajele economice, sociale și individuale ale unei consolidări a învățării în rândul adulților și insistă asupra faptului că este sarcina puterilor publice să înființeze sisteme de informare și de orientare de calitate, care sunt centrate mai mult pe persoane pentru a le face, în spiritul echității, mai active și mai autonome în ceea ce privește învățarea.

CONSTATĂ CĂ:

| 1. | Recentele rapoarte de evaluare, în special cel al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) din 2008 privind punerea în aplicare a Rezoluției din 2004, subliniază că, deși au fost înregistrate progrese, trebuie depuse în continuare eforturi pentru a spori calitatea serviciilor de orientare, pentru a oferi un acces mai echitabil, centrat pe aspirațiile și nevoile persoanelor, pentru a coordona și construi parteneriate între ofertele de servicii de orientare existente. |
| --- | --- |

1.

Recentele rapoarte de evaluare, în special cel al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) din 2008 privind punerea în aplicare a Rezoluției din 2004, subliniază că, deși au fost înregistrate progrese, trebuie depuse în continuare eforturi pentru a spori calitatea serviciilor de orientare, pentru a oferi un acces mai echitabil, centrat pe aspirațiile și nevoile persoanelor, pentru a coordona și construi parteneriate între ofertele de servicii de orientare existente.

| 2. | În 2007, statele membre au înființat Rețeaua europeană pentru politica de orientare de-a lungul vieții (REPOLV) care include reprezentanți ai fiecărui stat membru care dorește să participe, crescând astfel posibilitățile de schimb de experiență și de cooperare pentru dezvoltarea politicilor, sistemelor și practicilor între statele membre în domeniul orientării de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

2.

În 2007, statele membre au înființat Rețeaua europeană pentru politica de orientare de-a lungul vieții (REPOLV) care include reprezentanți ai fiecărui stat membru care dorește să participe, crescând astfel posibilitățile de schimb de experiență și de cooperare pentru dezvoltarea politicilor, sistemelor și practicilor între statele membre în domeniul orientării de-a lungul vieții.

| 3. | Este necesară confirmarea priorităților care vizează punerea în aplicare a unei politici active de orientare în cadrul strategiilor naționale de învățare de-a lungul vieți. Este necesar ca aceste priorități să fie transpuse în acțiuni și să se utilizeze instrumentele și măsurile europene. |
| --- | --- |

3.

Este necesară confirmarea priorităților care vizează punerea în aplicare a unei politici active de orientare în cadrul strategiilor naționale de învățare de-a lungul vieți. Este necesar ca aceste priorități să fie transpuse în acțiuni și să se utilizeze instrumentele și măsurile europene.

INVITĂ STATELE MEMBRE SĂ:

| — | Consolideze rolul orientării de-a lungul vieții în cadrul strategiilor naționale de învățare de-a lungul vieții în conformitate cu Strategia de la Lisabona și cu cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și al formării. |
| --- | --- |

—

Consolideze rolul orientării de-a lungul vieții în cadrul strategiilor naționale de învățare de-a lungul vieții în conformitate cu Strategia de la Lisabona și cu cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și al formării.

| — | Atunci când este cazul, să se revizuiască politicile și practicile de orientare la nivel național. |
| --- | --- |

—

Atunci când este cazul, să se revizuiască politicile și practicile de orientare la nivel național.

| — | Să se aplice următoarele principii de orientare (astfel cum sunt detaliate în anexa la prezentul document sub titlul „Domenii prioritate”), în conformitate cu contextele și cu legislația naționale și în vederea susținerii tranzițiilor profesionale de-a lungul vieții cetățenilor:






  1. | Încurajarea dobândirii de-a lungul vieții a competențelor de gestionare a carierei. |
| --- | --- | --- |

—

Să se aplice următoarele principii de orientare (astfel cum sunt detaliate în anexa la prezentul document sub titlul „Domenii prioritate”), în conformitate cu contextele și cu legislația naționale și în vederea susținerii tranzițiilor profesionale de-a lungul vieții cetățenilor:

1.

Încurajarea dobândirii de-a lungul vieții a competențelor de gestionare a carierei.

| 2. | Facilitarea accesului tuturor cetățenilor la serviciile de orientare. |
| --- | --- |

2.

Facilitarea accesului tuturor cetățenilor la serviciile de orientare.

| 3. | Dezvoltarea asigurării calității serviciilor de orientare. |
| --- | --- |

3.

Dezvoltarea asigurării calității serviciilor de orientare.

| 4. | Încurajarea coordonării și cooperării între diverși actori la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

4.

Încurajarea coordonării și cooperării între diverși actori la nivel național, regional și local.

| — | Utilizarea posibilităților oferite de programul de Învățare de-a lungul vieții și de fondurile structurale europene, în conformitate cu prioritățile statelor membre. |
| --- | --- |

—

Utilizarea posibilităților oferite de programul de Învățare de-a lungul vieții și de fondurile structurale europene, în conformitate cu prioritățile statelor membre.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN:

| 1. | să consolideze cooperarea europeană în ceea ce privește asigurarea orientării de-a lungul vieții, în special prin REPOLV, susținută de programul de Învățare de-a lungul vieții, în cooperare cu Cedefop.
  În special:






  — | să faciliteze schimburile de informații între statele membre privind politicile și practicile adoptate, și evaluarea acestora, pentru a se putea inspira din exemplele de reușită, |
| --- | --- | --- |

1.

să consolideze cooperarea europeană în ceea ce privește asigurarea orientării de-a lungul vieții, în special prin REPOLV, susținută de programul de Învățare de-a lungul vieții, în cooperare cu Cedefop.

În special:

—

să faciliteze schimburile de informații între statele membre privind politicile și practicile adoptate, și evaluarea acestora, pentru a se putea inspira din exemplele de reușită,

| — | să asigure urmărirea punerii în aplicare, la nivel național și european, a activităților din cadrul celor patru domenii prioritare ale prezentei rezoluții, prin anchete, studii, rapoarte, activități de învățare reciprocă, inclusiv prin studii de caz și conferințe la nivel european, |
| --- | --- |

—

să asigure urmărirea punerii în aplicare, la nivel național și european, a activităților din cadrul celor patru domenii prioritare ale prezentei rezoluții, prin anchete, studii, rapoarte, activități de învățare reciprocă, inclusiv prin studii de caz și conferințe la nivel european,

| — | să încerce să consolideze coerența și armonizarea orientării de-a lungul vieții cu diferitele domenii ale politicilor europene și în special cu cele referitoare la ocuparea forței de muncă și la integrarea socială, |
| --- | --- |

—

să încerce să consolideze coerența și armonizarea orientării de-a lungul vieții cu diferitele domenii ale politicilor europene și în special cu cele referitoare la ocuparea forței de muncă și la integrarea socială,

| — | să evalueze dacă ar trebui să se dezvolte la nivel european o politică privind orientarea bazată mai mult pe realitate; |
| --- | --- |

—

să evalueze dacă ar trebui să se dezvolte la nivel european o politică privind orientarea bazată mai mult pe realitate;

| 2. | să furnizeze cetățenilor și actorilor implicați în procesul de orientare resurse de informare fiabile, care să acopere ansamblul de sisteme de formare și de servicii de orientare ale statelor membre, în special prin rețeaua Euroguidance; |
| --- | --- |

2.

să furnizeze cetățenilor și actorilor implicați în procesul de orientare resurse de informare fiabile, care să acopere ansamblul de sisteme de formare și de servicii de orientare ale statelor membre, în special prin rețeaua Euroguidance;

| 3. | să promoveze dezvoltarea orientării de-a lungul vieții în țările terțe, cu respectarea celor patru domenii prioritare conturate în prezenta rezoluție, în special prin activitățile Fundației Europene de Formare. |
| --- | --- |

3.

să promoveze dezvoltarea orientării de-a lungul vieții în țările terțe, cu respectarea celor patru domenii prioritare conturate în prezenta rezoluție, în special prin activitățile Fundației Europene de Formare.

---

(1)  Doc. 9286/04.

(2)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(3)  JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(4)  Doc. 5723/08.

(5)  JO C 311, 21.12.2007, p. 13.

(6)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(7)  JO C 140, 6.6.2008, p. 10.

---

ANEXĂ

DOMENII PRIORITARE

DOMENIUL PRIORITAR NR. 1: ÎNCURAJAREA DOBÂNDIRII DE-A LUNGUL VIEȚII A COMPETENȚELOR DE GESTIONARE A CARIEREI

Competențele de gestionare a carierei joacă un rol decisiv în responsabilizarea cetățenilor pentru a se implica în trasarea parcursului lor privind învățarea, formarea și integrarea, precum și a vieții profesionale. Aceste aptitudini, care ar trebui să fie cultivate de-a lungul vieții, se sprijină pe competențe-cheie, în special pe competența de „învățare a procesului de învățare”, pe competențele civice și sociale — inclusiv pe competențele interculturale — și pe spiritul întreprinzător și de inițiativă. Aptitudinile de gestionare a carierei includ următoarele dimensiuni, în special în perioadele de tranziție:

| — | familiarizarea cu mediul economic, întreprinderile și meseriile, |
| --- | --- |

—

familiarizarea cu mediul economic, întreprinderile și meseriile,

| — | capacitatea de a se autoevalua, de a se autocunoaște și de a descrie competențele dobândite în cadrul educației formale, informale și non-formale, |
| --- | --- |

—

capacitatea de a se autoevalua, de a se autocunoaște și de a descrie competențele dobândite în cadrul educației formale, informale și non-formale,

| — | înțelegerea sistemelor de educație, formare și calificare. |
| --- | --- |

—

înțelegerea sistemelor de educație, formare și calificare.

Pentru a progresa în ceea ce privește acest domeniu prioritar, statele membre ar trebui, în funcție de situațiile particulare, să aibă în vedere:

| — | să includă în programele de educație generală, profesională și de nivel superior activități de predare și de învățare care facilitează dezvoltarea aptitudinilor de gestionare a carierei, |
| --- | --- |

—

să includă în programele de educație generală, profesională și de nivel superior activități de predare și de învățare care facilitează dezvoltarea aptitudinilor de gestionare a carierei,

| — | să pregătească profesorii și instructorii să desfășoare astfel de activități și să îi sprijine în această sarcină, |
| --- | --- |

—

să pregătească profesorii și instructorii să desfășoare astfel de activități și să îi sprijine în această sarcină,

| — | să încurajeze părinții să de implice în chestiuni privind orientarea, |
| --- | --- |

—

să încurajeze părinții să de implice în chestiuni privind orientarea,

| — | să implice mai mult organizațiile societății civile și partenerii sociali în acest domeniu, |
| --- | --- |

—

să implice mai mult organizațiile societății civile și partenerii sociali în acest domeniu,

| — | să faciliteze accesul la informații privind oportunitățile de formare, legăturile cu meseriile, și privind nevoile de competențe estimate pentru un anumit teritoriu, |
| --- | --- |

—

să faciliteze accesul la informații privind oportunitățile de formare, legăturile cu meseriile, și privind nevoile de competențe estimate pentru un anumit teritoriu,

| — | să dezvolte capacitățile de gestionare a carierei în programe de formare pentru adulți, |
| --- | --- |

—

să dezvolte capacitățile de gestionare a carierei în programe de formare pentru adulți,

| — | să includă orientarea în obiectivele instituțiilor de învățământ școlar, de învățământ profesional și de învățământ superior. Integrarea în viața profesională și funcționarea pieței muncii la nivel local, național și european reprezintă aspecte care ar trebui luate în calcul în mod special. |
| --- | --- |

—

să includă orientarea în obiectivele instituțiilor de învățământ școlar, de învățământ profesional și de învățământ superior. Integrarea în viața profesională și funcționarea pieței muncii la nivel local, național și european reprezintă aspecte care ar trebui luate în calcul în mod special.

DOMENIUL PRIORITAR NR. 2: FACILITAREA ACCESULUI TUTUROR CETĂȚENILOR LA SERVICIILE DE ORIENTARE

În calitate de servicii de interes general, serviciile de orientare ar trebui să fie accesibile tuturor cetățenilor, oricare ar fi nivelul acestora de cunoaștere sau aptitudinile inițiale, și ar trebui să fie ușor de înțeles și relevante. Este nevoie de un efort special pentru îmbunătățirea accesului la aceste servicii de orientare a categoriilor de public cele mai dezavantajate și a persoanelor cu nevoi speciale.

Pentru a progresa în acest domeniu prioritar, statele membre ar trebui, în funcție de situațiile particulare, să aibă în vedere:

| — | să promoveze în mod activ serviciile de orientare pe lângă cetățeni, asigurând vizibilitatea acestora prin toate mijloacele de informare și comunicare, |
| --- | --- |

—

să promoveze în mod activ serviciile de orientare pe lângă cetățeni, asigurând vizibilitatea acestora prin toate mijloacele de informare și comunicare,

| — | să propună o ofertă clară, de servicii ușor accesibile, concepută pe baza evaluării aspirațiilor și nevoilor cetățenilor și adaptată la mediile de viață și de lucru ale acestora, |
| --- | --- |

—

să propună o ofertă clară, de servicii ușor accesibile, concepută pe baza evaluării aspirațiilor și nevoilor cetățenilor și adaptată la mediile de viață și de lucru ale acestora,

| — | să permită cetățenilor să beneficieze de sprijin pentru a obține validarea și recunoașterea, pe piața muncii, a rezultatelor educației lor formale, informale și non-formale, pentru a le asigura posibilitatea ocupării unui loc de muncă și pentru a le menține capacitatea de inserție profesională, în special în cea de a doua parte a carierei, |
| --- | --- |

—

să permită cetățenilor să beneficieze de sprijin pentru a obține validarea și recunoașterea, pe piața muncii, a rezultatelor educației lor formale, informale și non-formale, pentru a le asigura posibilitatea ocupării unui loc de muncă și pentru a le menține capacitatea de inserție profesională, în special în cea de a doua parte a carierei,

| — | să promoveze liberul acces la resursele documentare, asigurarea sprijinului în ceea ce privește căutarea de informații, consilierea individuală și preluarea instituțională. |
| --- | --- |

—

să promoveze liberul acces la resursele documentare, asigurarea sprijinului în ceea ce privește căutarea de informații, consilierea individuală și preluarea instituțională.

DOMENIUL PRIORITAR NR. 3: DEZVOLTAREA ASIGURĂRII CALITĂȚII SERVICIILOR DE ORIENTARE

Dezvoltarea serviciilor de orientare de calitate este un obiectiv împărtășit de statele membre.

Pentru a progresa în acest domeniu prioritar, statele membre ar trebui, în funcție de situațiile particulare, să aibă în vedere:

| — | să amelioreze calitatea și să garanteze obiectivitatea informării și a consilierii privind viața profesională, luând în considerare așteptările utilizatorilor și realitățile pieței muncii, |
| --- | --- |

—

să amelioreze calitatea și să garanteze obiectivitatea informării și a consilierii privind viața profesională, luând în considerare așteptările utilizatorilor și realitățile pieței muncii,

| — | să se asigure că informațiile prezentate, consilierea furnizată și sprijinul oferit sunt adaptate categoriile variate de utilizatori diferiți, |
| --- | --- |

—

să se asigure că informațiile prezentate, consilierea furnizată și sprijinul oferit sunt adaptate categoriile variate de utilizatori diferiți,

| — | să dezvolte instrumente pentru planificarea în avans a locurilor de muncă și a aptitudinilor, bazându-se atât pe resursele naționale cât și pe resursele comune ale Uniunii, în principal pe Cedefop, |
| --- | --- |

—

să dezvolte instrumente pentru planificarea în avans a locurilor de muncă și a aptitudinilor, bazându-se atât pe resursele naționale cât și pe resursele comune ale Uniunii, în principal pe Cedefop,

| — | să adapteze teritorial difuzarea informațiilor privind oferta de formare și funcționarea pieței muncii, |
| --- | --- |

—

să adapteze teritorial difuzarea informațiilor privind oferta de formare și funcționarea pieței muncii,

| — | să consolideze, inclusiv prin educația inițială și formarea ulterioară, profilul și standardele profesionale ale personalului din serviciile de orientare și să promoveze competențele și aptitudinile acestuia, în special în ceea ce privește informarea, consilierea și sprijinul, pentru a răspunde mai bine nevoilor și așteptărilor cetățenilor și decidenților politici, |
| --- | --- |

—

să consolideze, inclusiv prin educația inițială și formarea ulterioară, profilul și standardele profesionale ale personalului din serviciile de orientare și să promoveze competențele și aptitudinile acestuia, în special în ceea ce privește informarea, consilierea și sprijinul, pentru a răspunde mai bine nevoilor și așteptărilor cetățenilor și decidenților politici,

| — | să măsoare eficacitatea serviciilor de orientare, atunci când este cazul, prin culegerea de date fiabile privind atât percepția beneficiarilor despre aceste servicii, cât și beneficiile obținute de aceștia pe termen mediu, |
| --- | --- |

—

să măsoare eficacitatea serviciilor de orientare, atunci când este cazul, prin culegerea de date fiabile privind atât percepția beneficiarilor despre aceste servicii, cât și beneficiile obținute de aceștia pe termen mediu,

| — | să creeze standarde de calitate pentru serviciile de orientare, care definesc serviciile oferite și care acordă la fel de multă atenție obiectivelor și rezultatelor pentru beneficiar, dar și metodelor și proceselor. |
| --- | --- |

—

să creeze standarde de calitate pentru serviciile de orientare, care definesc serviciile oferite și care acordă la fel de multă atenție obiectivelor și rezultatelor pentru beneficiar, dar și metodelor și proceselor.

DOMENIUL PRIORITAR NR. 4: ÎNCURAJAREA COORDONĂRII ȘI COOPERĂRII ÎNTRE DIVERȘI ACTORI LA NIVEL NAȚIONAL, REGIONAL ȘI LOCAL

Orientarea este segmentată pe categorii de public: elevi, studenți, solicitanți de loc de muncă, cei care urmează formări profesionale și cei încadrați în muncă, ceea ce duce la crearea unor sisteme diferențiate. Ar trebui să existe o mai mare complementaritate și coordonare între diferitele domenii, iar puterile publice naționale și locale, mediul de afaceri, agențiile relevante, partenerii sociali și comunitățile locale să colaboreze pentru a spori eficiența rețelelor de primire accesibile tuturor celor care au nevoie de orientare.

Pentru a progresa în acest domeniu prioritar, statele membre ar trebui, în funcție de situațiile particulare, să aibă în vedere:

| — | să dezvolte mecanisme naționale și regionale eficiente, pe termen lung, de coordonare și cooperare între actorii majori implicați în serviciile de orientare de-a lungul vieții, |
| --- | --- |

—

să dezvolte mecanisme naționale și regionale eficiente, pe termen lung, de coordonare și cooperare între actorii majori implicați în serviciile de orientare de-a lungul vieții,

| — | să faciliteze o astfel de coordonare și cooperare prin elaborarea elementelor de orientare în strategiile naționale de învățare de-a lungul vieții și pentru piața muncii, în acord cu conceptul ales de fiecare dintre statele membre, |
| --- | --- |

—

să faciliteze o astfel de coordonare și cooperare prin elaborarea elementelor de orientare în strategiile naționale de învățare de-a lungul vieții și pentru piața muncii, în acord cu conceptul ales de fiecare dintre statele membre,

| — | să susțină o politică de parteneriat și formarea unor rețele locale pentru serviciile de orientare de-a lungul vieții, inclusiv prin inițiativele de punere în comun a serviciilor, peste tot unde acest lucru se dovedește eficient, pentru a simplifica accesul beneficiarilor, |
| --- | --- |

—

să susțină o politică de parteneriat și formarea unor rețele locale pentru serviciile de orientare de-a lungul vieții, inclusiv prin inițiativele de punere în comun a serviciilor, peste tot unde acest lucru se dovedește eficient, pentru a simplifica accesul beneficiarilor,

| — | să dezvolte o cultură comună în cadrul diverselor servicii competente la nivel local, regional și național, inclusiv prin metode de asigurarea calității. |
| --- | --- |

—

să dezvolte o cultură comună în cadrul diverselor servicii competente la nivel local, regional și național, inclusiv prin metode de asigurarea calității.

---

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/8

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 noiembrie 2008

privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană

(2008/C 319/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 149 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei,

ÎNTRUCÂT:

| (1) | Mobilitatea tinerilor voluntari face parte integrantă din libertatea de circulație a persoanelor, protejată prin articolul 18 din tratat. |
| --- | --- |

(1)

Mobilitatea tinerilor voluntari face parte integrantă din libertatea de circulație a persoanelor, protejată prin articolul 18 din tratat.

| (2) | Comunitatea poate adopta măsuri de promovare a mobilității tinerilor voluntari prin îmbunătățirea cooperării între organizatorii de activități de voluntariat, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezenta recomandare nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(2)

Comunitatea poate adopta măsuri de promovare a mobilității tinerilor voluntari prin îmbunătățirea cooperării între organizatorii de activități de voluntariat, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezenta recomandare nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv.

| (3) | Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (1) și dispozițiile conexe se referă doar la acei voluntari care sunt asigurați în conformitate cu legislația națională privind securitatea socială, această situație având drept consecință faptul că aspectele legate de protecția socială pot reprezenta uneori un factor descurajator pentru angajarea în activități de voluntariat într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (1) și dispozițiile conexe se referă doar la acei voluntari care sunt asigurați în conformitate cu legislația națională privind securitatea socială, această situație având drept consecință faptul că aspectele legate de protecția socială pot reprezenta uneori un factor descurajator pentru angajarea în activități de voluntariat într-un alt stat membru.

| (4) | Recomandarea nr. 2001/613/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iulie 2001 privind mobilitatea în cadrul Comunității a studenților, persoanelor care urmează cursuri de formare, voluntarilor, cadrelor didactice și a formatorilor (2) invită statele membre să adopte măsurile pe care le consideră adecvate, în conformitate cu dreptul comunitar și în cadrul legislației lor naționale, pentru a asigura faptul că voluntarii și familiile lor nu sunt discriminați datorită politicilor de protecție socială, precum cele în domeniul sănătății și al bunăstării sociale, care le pot limita mobilitatea. |
| --- | --- |

(4)

Recomandarea nr. 2001/613/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iulie 2001 privind mobilitatea în cadrul Comunității a studenților, persoanelor care urmează cursuri de formare, voluntarilor, cadrelor didactice și a formatorilor (2) invită statele membre să adopte măsurile pe care le consideră adecvate, în conformitate cu dreptul comunitar și în cadrul legislației lor naționale, pentru a asigura faptul că voluntarii și familiile lor nu sunt discriminați datorită politicilor de protecție socială, precum cele în domeniul sănătății și al bunăstării sociale, care le pot limita mobilitatea.

| (5) | Recomandarea 2001/613/CE și Recomandarea 2006/961/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în cadrul Comunității în vederea educației și formării profesionale: Carta europeană a calității pentru mobilitate (3) se referă în mod explicit la voluntari. |
| --- | --- |

(5)

Recomandarea 2001/613/CE și Recomandarea 2006/961/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în cadrul Comunității în vederea educației și formării profesionale: Carta europeană a calității pentru mobilitate (3) se referă în mod explicit la voluntari.

| (6) | Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat (4) prevede posibilitatea acordării de permise de ședere speciale resortisanților din țări terțe care solicită accesul pe teritoriul unui stat membru în scopuri de voluntariat. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat (4) prevede posibilitatea acordării de permise de ședere speciale resortisanților din țări terțe care solicită accesul pe teritoriul unui stat membru în scopuri de voluntariat.

| (7) | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2004, privind obiectivele comune pentru activități de voluntariat ale tinerilor și Rezoluția a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 16 noiembrie 2007, privind punerea în aplicare a obiectivelor comune pentru activități de voluntariat ale tinerilor (5) au stabilit obiective comune pentru activitățile de voluntariat ale tinerilor, au propus schimburi de bune practici și activități de învățare în echipă în scopul unei puneri în aplicare eficiente, invitând statele membre să aibă în vedere mijloace practice de evaluare a progreselor. De asemenea, cea de-a doua rezoluție invita Comisia să introducă noi propuneri pentru promovarea și recunoașterea activităților de voluntariat ale tinerilor. |
| --- | --- |

(7)

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2004, privind obiectivele comune pentru activități de voluntariat ale tinerilor și Rezoluția a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 16 noiembrie 2007, privind punerea în aplicare a obiectivelor comune pentru activități de voluntariat ale tinerilor (5) au stabilit obiective comune pentru activitățile de voluntariat ale tinerilor, au propus schimburi de bune practici și activități de învățare în echipă în scopul unei puneri în aplicare eficiente, invitând statele membre să aibă în vedere mijloace practice de evaluare a progreselor. De asemenea, cea de-a doua rezoluție invita Comisia să introducă noi propuneri pentru promovarea și recunoașterea activităților de voluntariat ale tinerilor.

| (8) | În aprilie 2008, Parlamentul European a adoptat un raport privind „Rolul voluntariatului în contribuția la coeziunea economică și socială”, care încurajează statele membre și autoritățile locale și regionale să recunoască valoarea voluntariatului în promovarea coeziunii sociale și economice și recomandă promovarea proiectelor de voluntariat transfrontaliere. |
| --- | --- |

(8)

În aprilie 2008, Parlamentul European a adoptat un raport privind „Rolul voluntariatului în contribuția la coeziunea economică și socială”, care încurajează statele membre și autoritățile locale și regionale să recunoască valoarea voluntariatului în promovarea coeziunii sociale și economice și recomandă promovarea proiectelor de voluntariat transfrontaliere.

RECUNOAȘTE CĂ:

| 1. | În cadrul prezentei recomandări, activitățile de voluntariat transfrontaliere se caracterizează prin următoarele: sunt deschise tuturor tinerilor, sunt desfășurate din proprie inițiativă în interes general, pe o perioadă îndelungată, într-un cadru bine determinat și într-o altă țară decât țara de reședință, nu sunt remunerate sau beneficiază de o plată simbolică și/sau de acoperirea cheltuielilor. Activitățile de voluntariat nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra activităților salariate potențiale sau existente și nici nu ar trebui să fie percepute ca un înlocuitor al acestora. |
| --- | --- |

1.

În cadrul prezentei recomandări, activitățile de voluntariat transfrontaliere se caracterizează prin următoarele: sunt deschise tuturor tinerilor, sunt desfășurate din proprie inițiativă în interes general, pe o perioadă îndelungată, într-un cadru bine determinat și într-o altă țară decât țara de reședință, nu sunt remunerate sau beneficiază de o plată simbolică și/sau de acoperirea cheltuielilor. Activitățile de voluntariat nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra activităților salariate potențiale sau existente și nici nu ar trebui să fie percepute ca un înlocuitor al acestora.

| 2. | Activitățile de voluntariat constituie o bogată experiență într-un context educațional non-formal și al învățării informale, care sporește calificările și competențele profesionale ale tinerilor, contribuie la șansele acestora de angajare și la sentimentul solidarității, dezvoltă competențele sociale ale acestora, facilitează integrarea în societate a acestora și încurajează cetățenia activă. |
| --- | --- |

2.

Activitățile de voluntariat constituie o bogată experiență într-un context educațional non-formal și al învățării informale, care sporește calificările și competențele profesionale ale tinerilor, contribuie la șansele acestora de angajare și la sentimentul solidarității, dezvoltă competențele sociale ale acestora, facilitează integrarea în societate a acestora și încurajează cetățenia activă.

| 3. | Există o mare varietate de activități de voluntariat în Europa, organizate de societatea civilă și de autoritățile publice. Aceste activități ar trebui să fie menținute și dezvoltate în continuare și ar trebui de asemenea facilitată cooperarea între organizatorii de activități de voluntariat. |
| --- | --- |

3.

Există o mare varietate de activități de voluntariat în Europa, organizate de societatea civilă și de autoritățile publice. Aceste activități ar trebui să fie menținute și dezvoltate în continuare și ar trebui de asemenea facilitată cooperarea între organizatorii de activități de voluntariat.

| 4. | Mobilitatea transfrontalieră în Europa poate fi un instrument important pentru promovarea educației, a ocupării forței de muncă și coeziunii sociale și regionale, precum și pentru îmbunătățirea înțelegerii reciproce și a participării active în societate. Acesta este, în special, cazul tinerilor pe o piață a muncii care pune tot mai mult accentul pe adaptabilitate și flexibilitate. |
| --- | --- |

4.

Mobilitatea transfrontalieră în Europa poate fi un instrument important pentru promovarea educației, a ocupării forței de muncă și coeziunii sociale și regionale, precum și pentru îmbunătățirea înțelegerii reciproce și a participării active în societate. Acesta este, în special, cazul tinerilor pe o piață a muncii care pune tot mai mult accentul pe adaptabilitate și flexibilitate.

| 5. | Comunitățile locale care găzduiesc tineri voluntari beneficiază considerabil de activitățile acestora, care se pot desfășura într-o gamă largă de domenii, precum promovarea incluziunii sociale, conservarea patrimoniului cultural, încurajarea solidarității între generații și protecția mediului. Aceste activități îmbogățesc în același timp diversitatea culturală a comunităților gazdă. |
| --- | --- |

5.

Comunitățile locale care găzduiesc tineri voluntari beneficiază considerabil de activitățile acestora, care se pot desfășura într-o gamă largă de domenii, precum promovarea incluziunii sociale, conservarea patrimoniului cultural, încurajarea solidarității între generații și protecția mediului. Aceste activități îmbogățesc în același timp diversitatea culturală a comunităților gazdă.

| 6. | Activitățile de voluntariat au constituit o prioritate a metodei deschise de coordonare în domeniul tineretului, care a identificat deja un număr mare de bune practici. În acest context, Serviciul European de Voluntariat (SEV), o acțiune în cadrul programului pentru tineret al UE începând cu 1996, a permis tinerilor să se angajeze în servicii de voluntariat într-o multitudine de domenii. Programul actual „Tineretul în acțiune” consolidează această acțiune. |
| --- | --- |

6.

Activitățile de voluntariat au constituit o prioritate a metodei deschise de coordonare în domeniul tineretului, care a identificat deja un număr mare de bune practici. În acest context, Serviciul European de Voluntariat (SEV), o acțiune în cadrul programului pentru tineret al UE începând cu 1996, a permis tinerilor să se angajeze în servicii de voluntariat într-o multitudine de domenii. Programul actual „Tineretul în acțiune” consolidează această acțiune.

| 7. | În ciuda acestor eforturi, pot exista încă obstacole în calea mobilității transfrontaliere a tinerilor voluntari în Europa și, prin urmare, prezenta recomandare are drept obiectiv principal asigurarea unui cadru în care statele membre să-și intensifice cooperarea, fără a aduce atingere diversității situațiilor lor naționale. |
| --- | --- |

7.

În ciuda acestor eforturi, pot exista încă obstacole în calea mobilității transfrontaliere a tinerilor voluntari în Europa și, prin urmare, prezenta recomandare are drept obiectiv principal asigurarea unui cadru în care statele membre să-și intensifice cooperarea, fără a aduce atingere diversității situațiilor lor naționale.

| 8. | O mai bună cooperare între organizatorii activităților de voluntariat din diferite țări și schimbul sporit de informații pot motiva toți tinerii europeni, indiferent de naționalitate, să se angajeze mai mult în activități de voluntariat în țări terțe. |
| --- | --- |

8.

O mai bună cooperare între organizatorii activităților de voluntariat din diferite țări și schimbul sporit de informații pot motiva toți tinerii europeni, indiferent de naționalitate, să se angajeze mai mult în activități de voluntariat în țări terțe.

| 9. | Ar trebui acordată o atenție specială tinerilor defavorizați, deoarece activitățile de voluntariat constituie o posibilitate deosebit de importantă de mobilitate pentru acești tineri care altfel ar beneficia mai puțin sau deloc de programele de mobilitate. |
| --- | --- |

9.

Ar trebui acordată o atenție specială tinerilor defavorizați, deoarece activitățile de voluntariat constituie o posibilitate deosebit de importantă de mobilitate pentru acești tineri care altfel ar beneficia mai puțin sau deloc de programele de mobilitate.

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

| A. | Să promoveze mobilitatea tinerilor voluntari în Europa prin îmbunătățirea condițiilor de cooperare între organizatorii de activități de voluntariat din diferite țări, fie că aceștia provin din societatea civilă sau sunt autorități publice, astfel încât toți tinerii să aibă posibilitatea de a se oferi ca voluntari în Europa dacă doresc acest lucru. |
| --- | --- |

A.

Să promoveze mobilitatea tinerilor voluntari în Europa prin îmbunătățirea condițiilor de cooperare între organizatorii de activități de voluntariat din diferite țări, fie că aceștia provin din societatea civilă sau sunt autorități publice, astfel încât toți tinerii să aibă posibilitatea de a se oferi ca voluntari în Europa dacă doresc acest lucru.

| B. | Să faciliteze dezvoltarea în acest scop a următoarelor linii de acțiune, ținând seama de cadrele lor naționale și de legislația din domeniul activităților de voluntariat, precum și de propriile priorități naționale globale, de posibilitățile existente la nivel local și de propriul regim al cheltuielilor publice:






  1. | îmbunătățirea nivelului de cunoaștere a activităților de voluntariat de pe teritoriul lor național și transmiterea acestor informații Comisiei Europene pentru difuzarea lor mai departe; |
| --- | --- | --- |

B.

Să faciliteze dezvoltarea în acest scop a următoarelor linii de acțiune, ținând seama de cadrele lor naționale și de legislația din domeniul activităților de voluntariat, precum și de propriile priorități naționale globale, de posibilitățile existente la nivel local și de propriul regim al cheltuielilor publice:

1.

îmbunătățirea nivelului de cunoaștere a activităților de voluntariat de pe teritoriul lor național și transmiterea acestor informații Comisiei Europene pentru difuzarea lor mai departe;

| 2. | asigurarea accesului facil al tinerilor, al persoanelor care lucrează cu tinerii și al persoanelor active în organizațiile de tineret la informațiile referitoare la posibilitățile de desfășurare a unor activități de voluntariat în străinătate; |
| --- | --- |

2.

asigurarea accesului facil al tinerilor, al persoanelor care lucrează cu tinerii și al persoanelor active în organizațiile de tineret la informațiile referitoare la posibilitățile de desfășurare a unor activități de voluntariat în străinătate;

| 3. | punerea la dispoziția tuturor actorilor relevanți a informațiilor privind drepturile și posibilitățile care decurg din dispozițiile existente la nivel european și național în privința activităților de voluntariat transfrontaliere; |
| --- | --- |

3.

punerea la dispoziția tuturor actorilor relevanți a informațiilor privind drepturile și posibilitățile care decurg din dispozițiile existente la nivel european și național în privința activităților de voluntariat transfrontaliere;

| 4. | promovarea schimbului de informații cu privire la posibilitățile de desfășurare a unor activități de voluntariat în alte state membre și simplificarea procedurilor care trebuie parcurse de tinerii voluntari dintr-un stat membru pentru a facilita participarea acestora la activitățile de voluntariat în alte state membre; |
| --- | --- |

4.

promovarea schimbului de informații cu privire la posibilitățile de desfășurare a unor activități de voluntariat în alte state membre și simplificarea procedurilor care trebuie parcurse de tinerii voluntari dintr-un stat membru pentru a facilita participarea acestora la activitățile de voluntariat în alte state membre;

| 5. | adoptarea, acolo unde este cazul, a unei abordări flexibile a dezvoltării posibilităților de activități de voluntariat transfrontaliere în Europa, de exemplu prin:






  — | sprijinirea dezvoltării capacităților de găzduire a voluntarilor transfrontalieri, |
| --- | --- | --- |

5.

adoptarea, acolo unde este cazul, a unei abordări flexibile a dezvoltării posibilităților de activități de voluntariat transfrontaliere în Europa, de exemplu prin:

—

sprijinirea dezvoltării capacităților de găzduire a voluntarilor transfrontalieri,

| — | sprijinirea creării punctelor de contact pentru tinerii voluntari europeni, în legătură, dacă acest lucru este realizabil, cu agențiile naționale din cadrul programului „Tineretul în acțiune”, |
| --- | --- |

—

sprijinirea creării punctelor de contact pentru tinerii voluntari europeni, în legătură, dacă acest lucru este realizabil, cu agențiile naționale din cadrul programului „Tineretul în acțiune”,

| — | promovarea utilizării mecanismelor europene existente care pot contribui la mobilitatea tinerilor, precum cardurile de mobilitate, |
| --- | --- |

—

promovarea utilizării mecanismelor europene existente care pot contribui la mobilitatea tinerilor, precum cardurile de mobilitate,

| — | promovarea mobilității transfrontaliere a persoanelor care lucrează cu tinerii și a persoanelor din organizațiile de tineret, |
| --- | --- |

—

promovarea mobilității transfrontaliere a persoanelor care lucrează cu tinerii și a persoanelor din organizațiile de tineret,

| — | sprijinirea dezvoltării informării și formării cu privire la activitățile de voluntariat transfrontaliere ale tinerilor a persoanelor care lucrează cu tinerii, a persoanelor din organizațiile de tineret, a autorităților locale și a centrelor civice; |
| --- | --- |

—

sprijinirea dezvoltării informării și formării cu privire la activitățile de voluntariat transfrontaliere ale tinerilor a persoanelor care lucrează cu tinerii, a persoanelor din organizațiile de tineret, a autorităților locale și a centrelor civice;

| 6. | creșterea conștientizării de către tineri a importanței competențelor interculturale și a învățării limbilor străine, pentru a reduce barierele din calea mobilității transfrontaliere a acestora; |
| --- | --- |

6.

creșterea conștientizării de către tineri a importanței competențelor interculturale și a învățării limbilor străine, pentru a reduce barierele din calea mobilității transfrontaliere a acestora;

| 7. | încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat în vederea dezvoltării unor instrumente de autoevaluare, ținând seama de experiența SEV, pentru a asigura calitatea activităților de voluntariat transfrontaliere la care participă tinerii voluntari; |
| --- | --- |

7.

încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat în vederea dezvoltării unor instrumente de autoevaluare, ținând seama de experiența SEV, pentru a asigura calitatea activităților de voluntariat transfrontaliere la care participă tinerii voluntari;

| 8. | încurajarea organizatorilor atât din statele membre de origine, cât și din statele membre gazdă de a coopera vederea garantării protecției tinerilor voluntari și a destinatarilor serviciilor. Ar trebui incluse suficiente informații despre activitatea de voluntariat, organizatorii acesteia și despre voluntari, pentru a permite ambelor părți să ia o decizie în cunoștință de cauză cu privire la durabilitatea activității și să îndeplinească toate cerințele legale; |
| --- | --- |

8.

încurajarea organizatorilor atât din statele membre de origine, cât și din statele membre gazdă de a coopera vederea garantării protecției tinerilor voluntari și a destinatarilor serviciilor. Ar trebui incluse suficiente informații despre activitatea de voluntariat, organizatorii acesteia și despre voluntari, pentru a permite ambelor părți să ia o decizie în cunoștință de cauză cu privire la durabilitatea activității și să îndeplinească toate cerințele legale;

| 9. | examinarea dispozițiilor relevante privind protecția socială prin forurile UE existente corespunzătoare, în scopul exploatării depline a posibilităților prevăzute de legislația UE și de cea națională; |
| --- | --- |

9.

examinarea dispozițiilor relevante privind protecția socială prin forurile UE existente corespunzătoare, în scopul exploatării depline a posibilităților prevăzute de legislația UE și de cea națională;

| 10. | promovarea recunoașterii corespunzătoare a rezultatelor educaționale ale activităților de voluntariat, în concordanță cu dispozițiile comunitare și în limitele sistemelor naționale sau ale cadrelor naționale de calificări aferente, acolo unde există; |
| --- | --- |

10.

promovarea recunoașterii corespunzătoare a rezultatelor educaționale ale activităților de voluntariat, în concordanță cu dispozițiile comunitare și în limitele sistemelor naționale sau ale cadrelor naționale de calificări aferente, acolo unde există;

| 11. | promovarea la nivelul UE a utilizării instrumentelor care pot facilita activitățile de voluntariat transfrontaliere prin asigurarea transparenței calificărilor, precum Europass, Youthpass și Cadrul european al calificărilor; |
| --- | --- |

11.

promovarea la nivelul UE a utilizării instrumentelor care pot facilita activitățile de voluntariat transfrontaliere prin asigurarea transparenței calificărilor, precum Europass, Youthpass și Cadrul european al calificărilor;

| 12. | acordarea unei atenții speciale tinerilor defavorizați în scopul îmbunătățirii accesului acestora la activitățile de voluntariat și în special la activitățile de voluntariat transfrontaliere. |
| --- | --- |

12.

acordarea unei atenții speciale tinerilor defavorizați în scopul îmbunătățirii accesului acestora la activitățile de voluntariat și în special la activitățile de voluntariat transfrontaliere.

SUSȚINE INTENȚIA COMISIEI:

| 1. | de a sprijini statele membre în îndeplinirea sarcinilor de mai sus prin utilizarea cadrului UE de cooperare în domeniul tineretului, în special metoda deschisă de coordonare și programul „Tineretul în acțiune”; |
| --- | --- |

1.

de a sprijini statele membre în îndeplinirea sarcinilor de mai sus prin utilizarea cadrului UE de cooperare în domeniul tineretului, în special metoda deschisă de coordonare și programul „Tineretul în acțiune”;

| 2. | de a încuraja și de a organiza, în cooperare cu statele membre, schimbul de informații și de experiențe privind cooperarea între organizatorii activităților de voluntariat din diferite țări, fie că aceștia sunt reprezentanți ai societății civile sau autorități publice; |
| --- | --- |

2.

de a încuraja și de a organiza, în cooperare cu statele membre, schimbul de informații și de experiențe privind cooperarea între organizatorii activităților de voluntariat din diferite țări, fie că aceștia sunt reprezentanți ai societății civile sau autorități publice;

| 3. | de a dezvolta un portal al tinerilor voluntari europeni privind activitățile de voluntariat, având la bază portalurile, bazele de date sau paginile de internet specifice naționale ale tinerilor voluntari, acolo unde acestea există; |
| --- | --- |

3.

de a dezvolta un portal al tinerilor voluntari europeni privind activitățile de voluntariat, având la bază portalurile, bazele de date sau paginile de internet specifice naționale ale tinerilor voluntari, acolo unde acestea există;

| 4. | de a prezenta Consiliului un raport după patru ani de la adoptarea prezentei recomandări, pentru a stabili dacă măsurile propuse funcționează eficient și pentru a evalua necesitatea unor noi acțiuni. |
| --- | --- |

4.

de a prezenta Consiliului un raport după patru ani de la adoptarea prezentei recomandări, pentru a stabili dacă măsurile propuse funcționează eficient și pentru a evalua necesitatea unor noi acțiuni.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2008.

---

(1)  JO L 149, 5.7.1971, p. 2.

(2)  JO L 215, 9.8.2001, p.30.

(3)  JO L 394, 30.12.2006, p. 5.

(4)  JO L 375, 23.12.2004, p. 12.

(5)  JO C 241, 20.9.2008, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/11

---

Concluzii ale Consiliului privind crearea de către Uniunea Europeană a unei „Mărci a patrimoniului european”

(2008/C 319/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

FĂCÂND TRIMITERE LA:

| — | Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 (1) privind o agendă europeană pentru cultură și la Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 mai 2008 privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (2), printre ale căror obiective se numără și promovarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 (1) privind o agendă europeană pentru cultură și la Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 mai 2008 privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (2), printre ale căror obiective se numără și promovarea patrimoniului cultural;

SALUTÂND CU INTERES:

| — | Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (3), |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (3),

| — | și Rezoluția Parlamentului European din 10 aprilie 2008 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (4), prin care Parlamentul European susține „crearea unei mărci a patrimoniului european, în vederea punerii în valoare a dimensiunii europene a bunurilor și monumentelor culturale, a siturilor memoriale, a locurilor comemorative, care sunt mărci ale istoriei și patrimoniului Europei”; |
| --- | --- |

—

și Rezoluția Parlamentului European din 10 aprilie 2008 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (4), prin care Parlamentul European susține „crearea unei mărci a patrimoniului european, în vederea punerii în valoare a dimensiunii europene a bunurilor și monumentelor culturale, a siturilor memoriale, a locurilor comemorative, care sunt mărci ale istoriei și patrimoniului Europei”;

ȚINÂND SEAMA DE:

| — | proiectul interguvernamental de „Marcă a patrimoniului european” lansat la Granada în aprilie 2006 de mai multe state membre; |
| --- | --- |

—

proiectul interguvernamental de „Marcă a patrimoniului european” lansat la Granada în aprilie 2006 de mai multe state membre;

SUBLINIIND ÎN SPECIAL:

| — | importanța sensibilizării tinerilor cu privire la moștenirea culturală comună și, în consecință, a necesității de a favoriza accesul acestora la patrimoniul cultural european; |
| --- | --- |

—

importanța sensibilizării tinerilor cu privire la moștenirea culturală comună și, în consecință, a necesității de a favoriza accesul acestora la patrimoniul cultural european;

1.   CONSIDERĂ CĂ INSTITUIREA DE CĂTRE UNIUNEA EUROPEANĂ A UNEI „MĂRCI A PATRIMONIULUI EUROPEAN”,

| (a) | al cărei obiectiv ar fi acela de a pune în valoare, într-o manieră concretă, istoria comună a Europei prin valorificarea dimensiunii europene a patrimoniului său cultural; |
| --- | --- |

(a)

al cărei obiectiv ar fi acela de a pune în valoare, într-o manieră concretă, istoria comună a Europei prin valorificarea dimensiunii europene a patrimoniului său cultural;

| (b) | ar putea contribui:






  — | la o mai bună valorificare și la o mai mare vizibilitate a patrimoniului statelor membre și a moștenirii culturale comune, |
| --- | --- | --- |

(b)

ar putea contribui:

—

la o mai bună valorificare și la o mai mare vizibilitate a patrimoniului statelor membre și a moștenirii culturale comune,

| — | la consolidarea cunoașterii și a atașamentului cetățenilor europeni față de patrimoniul lor cultural comun în diversitatea sa și față de istoria lor, |
| --- | --- |

—

la consolidarea cunoașterii și a atașamentului cetățenilor europeni față de patrimoniul lor cultural comun în diversitatea sa și față de istoria lor,

| — | la atractivitatea economică și la dezvoltarea durabilă a regiunilor, în special prin intermediul turismului cultural, |
| --- | --- |

—

la atractivitatea economică și la dezvoltarea durabilă a regiunilor, în special prin intermediul turismului cultural,

| — | la educația artistică, culturală și istorică și, prin intermediul acestora, la aprofundarea dialogului intercultural, în special în rândul tinerilor, |
| --- | --- |

—

la educația artistică, culturală și istorică și, prin intermediul acestora, la aprofundarea dialogului intercultural, în special în rândul tinerilor,

| — | la împărtășirea experienței și schimbul de bune practici pe teritoriul Europei în ceea ce privește valorificarea patrimoniului cultural, |
| --- | --- |

—

la împărtășirea experienței și schimbul de bune practici pe teritoriul Europei în ceea ce privește valorificarea patrimoniului cultural,

| — | în general, la promovarea valorilor democrației și ale drepturilor omului, care stau la baza construcției europene și a cetățeniei europene; |
| --- | --- |

—

în general, la promovarea valorilor democrației și ale drepturilor omului, care stau la baza construcției europene și a cetățeniei europene;

2.   CONSIDERĂ CĂ „MARCA PATRIMONIULUI EUROPEAN” A UNIUNII EUROPENE AR TREBUI ACORDATĂ PE BAZA UNOR CRITERII COMUNE, CLARE ȘI TRANSPARENTE:

| (a) | ar putea fi eligibile în vederea acordării acestei mărci:






  — | monumentele, siturile naturale sau urbane, peisajele culturale și locurile comemorative, precum și bunurile culturale și patrimoniul imaterial, în măsura în care sunt asociate unui loc, inclusiv patrimoniul contemporan — denumite în continuare „situri” (5), |
| --- | --- | --- |

(a)

ar putea fi eligibile în vederea acordării acestei mărci:

—

monumentele, siturile naturale sau urbane, peisajele culturale și locurile comemorative, precum și bunurile culturale și patrimoniul imaterial, în măsura în care sunt asociate unui loc, inclusiv patrimoniul contemporan — denumite în continuare „situri” (5),

| — | din moment ce constituie, în special prin caracterul lor transfrontalier sau paneuropean, o mărturie a istoriei, a valorilor comune sau a moștenirii culturale europene, în special a construcției europene; |
| --- | --- |

—

din moment ce constituie, în special prin caracterul lor transfrontalier sau paneuropean, o mărturie a istoriei, a valorilor comune sau a moștenirii culturale europene, în special a construcției europene;

| (b) | candidații la obținerea mărcii ar trebui să prezinte un proiect pe termen lung care să îi angajeze:






  — | să promoveze identitatea și dimensiunea europeană a sitului: poziția și rolul acestuia în istoria europeană; curentele culturale, artistice, științifice și tehnice, personalitățile și evenimentele legate de sit care au marcat istoria și construcția Europei, etc., |
| --- | --- | --- |

(b)

candidații la obținerea mărcii ar trebui să prezinte un proiect pe termen lung care să îi angajeze:

—

să promoveze identitatea și dimensiunea europeană a sitului: poziția și rolul acestuia în istoria europeană; curentele culturale, artistice, științifice și tehnice, personalitățile și evenimentele legate de sit care au marcat istoria și construcția Europei, etc.,

| — | să pună în valoare situl, de exemplu prin organizarea unor activități educative, artistice, culturale și științifice sub diverse forme (evenimente, festivaluri, studiouri de creație pentru artiști, etc.), |
| --- | --- |

—

să pună în valoare situl, de exemplu prin organizarea unor activități educative, artistice, culturale și științifice sub diverse forme (evenimente, festivaluri, studiouri de creație pentru artiști, etc.),

| — | să asigure o bună gestionare a sitului, |
| --- | --- |

—

să asigure o bună gestionare a sitului,

| — | să asigure calitatea facilităților de primire: politică de accesibilitate la sit pentru cele mai largi categorii de public, promovarea multilingvismului, etc., |
| --- | --- |

—

să asigure calitatea facilităților de primire: politică de accesibilitate la sit pentru cele mai largi categorii de public, promovarea multilingvismului, etc.,

| — | să acorde o atenție deosebită publicului tânăr, în special permițându-i accesul la sit în condiții privilegiate, |
| --- | --- |

—

să acorde o atenție deosebită publicului tânăr, în special permițându-i accesul la sit în condiții privilegiate,

| — | să favorizeze vizibilitatea și atractivitatea sitului la scară europeană: semnalizare adecvată, recursul la noile tehnologii, etc., |
| --- | --- |

—

să favorizeze vizibilitatea și atractivitatea sitului la scară europeană: semnalizare adecvată, recursul la noile tehnologii, etc.,

| — | să participe la activitățile rețelelor siturilor cărora li s-a acordat marca, eventual în cadrul unor grupuri care abordează o anumită tematică legată de patrimoniul european sau care reflectă un aspect comun al istoriei Europei; |
| --- | --- |

—

să participe la activitățile rețelelor siturilor cărora li s-a acordat marca, eventual în cadrul unor grupuri care abordează o anumită tematică legată de patrimoniul european sau care reflectă un aspect comun al istoriei Europei;

3.   CONSIDERĂ CĂ:

| (a) | statele membre ar participa la această inițiativă pe o bază voluntară; |
| --- | --- |

(a)

statele membre ar participa la această inițiativă pe o bază voluntară;

| (b) | proiectul ar trebui să se bazeze pe următoarele principii:






  — | o procedură de selecție periodică, fondată pe criterii comune, clare și transparente, pusă în practică mai întâi la nivel național și abia apoi la nivel european, bazată pe evaluarea candidaturilor și acoperind, de fiecare dată, un număr rezonabil și reprezentativ de situri, |
| --- | --- | --- |

(b)

proiectul ar trebui să se bazeze pe următoarele principii:

—

o procedură de selecție periodică, fondată pe criterii comune, clare și transparente, pusă în practică mai întâi la nivel național și abia apoi la nivel european, bazată pe evaluarea candidaturilor și acoperind, de fiecare dată, un număr rezonabil și reprezentativ de situri,

| — | modalități de gestionare simple și flexibile, care să respecte principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

modalități de gestionare simple și flexibile, care să respecte principiul subsidiarității,

| — | o punere în aplicare care să urmărească respectarea criteriilor menționate la punctul (2) din prezentele concluzii, sinergiile și complementaritatea cu anumite inițiative, precum lista „patrimoniului mondial” al Unesco și „itinerariile culturale europene” ale Consiliului Europei, precum și o abordare concertată în materie de comunicare a siturilor cărora li s-a acordat marca; |
| --- | --- |

—

o punere în aplicare care să urmărească respectarea criteriilor menționate la punctul (2) din prezentele concluzii, sinergiile și complementaritatea cu anumite inițiative, precum lista „patrimoniului mondial” al Unesco și „itinerariile culturale europene” ale Consiliului Europei, precum și o abordare concertată în materie de comunicare a siturilor cărora li s-a acordat marca;

| (c) | proiectul ar putea face apel la finanțarea comunitară existentă, fără a aduce atingere politicilor de sprijin desfășurate de fiecare stat membru; |
| --- | --- |

(c)

proiectul ar putea face apel la finanțarea comunitară existentă, fără a aduce atingere politicilor de sprijin desfășurate de fiecare stat membru;

| (d) | această inițiativă ar putea fi, de asemenea, deschisă țărilor terțe care participă la Programul „Cultura” al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(d)

această inițiativă ar putea fi, de asemenea, deschisă țărilor terțe care participă la Programul „Cultura” al Uniunii Europene;

| (e) | calitatea de „patrimoniu european” ar fi supusă respectării angajamentelor asumate de siturile cărora li se acordă marca și ar putea face obiectul unor revizuiri periodice; |
| --- | --- |

(e)

calitatea de „patrimoniu european” ar fi supusă respectării angajamentelor asumate de siturile cărora li se acordă marca și ar putea face obiectul unor revizuiri periodice;

| (f) | siturile cărora li s-a acordat deja marca în cadrul proiectului interguvernamental de „Marcă a patrimoniului european” ar trebui luate în considerare, iar statutul acestora ar trebui definit; |
| --- | --- |

(f)

siturile cărora li s-a acordat deja marca în cadrul proiectului interguvernamental de „Marcă a patrimoniului european” ar trebui luate în considerare, iar statutul acestora ar trebui definit;

4.   INVITĂ COMISIA:

| — | să prezinte, într-un termen rezonabil și ținând seama de prezentele concluzii, o propunere adecvată privind crearea, de către Uniunea Europeană, a unei „Mărci a patrimoniului european” și privind stabilirea modalităților practice de punere în aplicare a acestui proiect. |
| --- | --- |

—

să prezinte, într-un termen rezonabil și ținând seama de prezentele concluzii, o propunere adecvată privind crearea, de către Uniunea Europeană, a unei „Mărci a patrimoniului european” și privind stabilirea modalităților practice de punere în aplicare a acestui proiect.

---

(1)  JO C 287, 29.11.2007, p. 1.

(2)  JO C 143, 10.6.2008, p. 9.

(3)  COM(2007) 242 final — doc. 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  Consiliul face referire la definițiile comun acceptate de dreptul internațional sau european (Convenția Unesco asupra măsurilor ce urmează a fi luate pentru interzicerea și împiedicarea operațiunilor ilicite de import, export și transfer de proprietate al bunurilor culturale 14 noiembrie 1970; Convenția Unesco privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural din 16 noiembrie 1972; Convenția Unesco pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial din 17 octombrie 2003; Convenția europeană a peisajului din 20 octombrie 2000).

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/13

---

Concluzii ale Consiliului privind arhitectura: contribuția culturii la dezvoltarea durabilă

(2008/C 319/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   AVÂND ÎN VEDERE:

| — | Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | Rezoluția Consiliului din 12 februarie 2001 privind calitatea arhitecturii în mediul urban și în cel rural (1), care afirmă că arhitectura este un element fundamental al culturii și al mediului de viață din fiecare dintre țările noastre, |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 12 februarie 2001 privind calitatea arhitecturii în mediul urban și în cel rural (1), care afirmă că arhitectura este un element fundamental al culturii și al mediului de viață din fiecare dintre țările noastre,

| — | Concluziile Consiliului din 24 mai 2007 privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona (2), care subliniază că activitățile culturale și domeniile creației, printre care și arhitectura, joacă un rol primordial în stimularea inovării și a tehnologiei și constituie vectorii principali ai unei creșteri durabile în viitor, |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 24 mai 2007 privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona (2), care subliniază că activitățile culturale și domeniile creației, printre care și arhitectura, joacă un rol primordial în stimularea inovării și a tehnologiei și constituie vectorii principali ai unei creșteri durabile în viitor,

| — | precum și Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (3) care, în continuarea comunicării Comisiei din 10 mai 2007 (4), evidențiază rolul transversal al culturii; |
| --- | --- |

—

precum și Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (3) care, în continuarea comunicării Comisiei din 10 mai 2007 (4), evidențiază rolul transversal al culturii;

2.   LUÂND ACT:

| — | de noua strategie a Uniunii Europene pentru dezvoltare durabilă (5), adoptată de Consiliul European la 15-16 iunie 2006, al cărei obiectiv general îl reprezintă compilarea și consolidarea acțiunilor care permit Uniunii Europene să îmbunătățească în mod continuu calitatea vieții generațiilor prezente și viitoare, prin crearea unor comunități durabile, capabile să gestioneze și să utilizeze resursele în mod eficient și să exploateze potențialul de inovare ecologică și socială al economiei, garantând prosperitatea, protecția mediului și coeziunea socială, |
| --- | --- |

—

de noua strategie a Uniunii Europene pentru dezvoltare durabilă (5), adoptată de Consiliul European la 15-16 iunie 2006, al cărei obiectiv general îl reprezintă compilarea și consolidarea acțiunilor care permit Uniunii Europene să îmbunătățească în mod continuu calitatea vieții generațiilor prezente și viitoare, prin crearea unor comunități durabile, capabile să gestioneze și să utilizeze resursele în mod eficient și să exploateze potențialul de inovare ecologică și socială al economiei, garantând prosperitatea, protecția mediului și coeziunea socială,

| — | de Carta de la Leipzig privind orașul european durabil, adoptată de miniștrii însărcinați cu dezvoltarea urbană la 24 mai 2007 (6), care subliniază importanța culturii arhitecturale și solicită adoptarea, în cadrul procesului de dezvoltare urbană, a unei abordări integrate care să includă dimensiunile economică, socială, ecologică și culturală ale orașelor, bazându-se pe cooperarea dintre diferitele niveluri de responsabilitate administrativă și politică și dintre actorii publici și privați; |
| --- | --- |

—

de Carta de la Leipzig privind orașul european durabil, adoptată de miniștrii însărcinați cu dezvoltarea urbană la 24 mai 2007 (6), care subliniază importanța culturii arhitecturale și solicită adoptarea, în cadrul procesului de dezvoltare urbană, a unei abordări integrate care să includă dimensiunile economică, socială, ecologică și culturală ale orașelor, bazându-se pe cooperarea dintre diferitele niveluri de responsabilitate administrativă și politică și dintre actorii publici și privați;

3.   SALUTÂND:

| — | lucrările „Forumului european pentru politici arhitecturale” în ceea ce privește mizele calității arhitecturale și ale dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

—

lucrările „Forumului european pentru politici arhitecturale” în ceea ce privește mizele calității arhitecturale și ale dezvoltării durabile;

4.   SUBLINIIND CĂ:

| — | arhitectura, disciplină de creație culturală și de inovare, inclusiv inovare tehnologică, constituie o ilustrare remarcabilă a contribuției pe care o poate avea cultura la dezvoltarea durabilă, având în vedere impactul acesteia asupra dimensiunii culturale a orașelor, dar și asupra economiei, coeziunii sociale și mediului, |
| --- | --- |

—

arhitectura, disciplină de creație culturală și de inovare, inclusiv inovare tehnologică, constituie o ilustrare remarcabilă a contribuției pe care o poate avea cultura la dezvoltarea durabilă, având în vedere impactul acesteia asupra dimensiunii culturale a orașelor, dar și asupra economiei, coeziunii sociale și mediului,

| — | arhitectura reprezintă, printre altele, un exemplu al caracterului transversal al culturii, prin faptul că face obiectul mai multor politici publice, nu numai al politicilor culturale; |
| --- | --- |

—

arhitectura reprezintă, printre altele, un exemplu al caracterului transversal al culturii, prin faptul că face obiectul mai multor politici publice, nu numai al politicilor culturale;

5.   AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

| — | orașele europene se confruntă în prezent cu provocări majore: evoluțiile demografice și consecințele acestora în ceea ce privește expansiunea urbană, problemele de mediu și combaterea schimbărilor climatice, menținerea coeziunii sociale, în special în contextul mutațiilor economice și culturale, protejarea și valorizarea patrimoniului arhitectural și cultural, |
| --- | --- |

—

orașele europene se confruntă în prezent cu provocări majore: evoluțiile demografice și consecințele acestora în ceea ce privește expansiunea urbană, problemele de mediu și combaterea schimbărilor climatice, menținerea coeziunii sociale, în special în contextul mutațiilor economice și culturale, protejarea și valorizarea patrimoniului arhitectural și cultural,

| — | răspunsul la aceste provocări are legătură cu dezvoltarea urbană durabilă, o abordare integrată și creativă în cadrul căreia cultura, economia, dimensiunea socială și mediul joacă un rol la fel de important, |
| --- | --- |

—

răspunsul la aceste provocări are legătură cu dezvoltarea urbană durabilă, o abordare integrată și creativă în cadrul căreia cultura, economia, dimensiunea socială și mediul joacă un rol la fel de important,

| — | dezvoltarea urbană durabilă implică:






  — | acordarea unei atenții deosebite calității și diversității arhitecturale, componente ale diversității culturale, păstrării și punerii în valoare a patrimoniului, precum și identității unice a peisajelor naturale sau urbane, |
| --- | --- | --- |

—

dezvoltarea urbană durabilă implică:

—

acordarea unei atenții deosebite calității și diversității arhitecturale, componente ale diversității culturale, păstrării și punerii în valoare a patrimoniului, precum și identității unice a peisajelor naturale sau urbane,

| — | contribuția la o gestionare a proiectelor care să promoveze utilizarea și reconversia terenurilor și clădirilor existente, în special a siturilor industriale în paragină, controlul resurselor energetice în contextul combaterii schimbărilor climatice și reducerea poluării, |
| --- | --- |

—

contribuția la o gestionare a proiectelor care să promoveze utilizarea și reconversia terenurilor și clădirilor existente, în special a siturilor industriale în paragină, controlul resurselor energetice în contextul combaterii schimbărilor climatice și reducerea poluării,

| — | luarea în considerare, prin abordări arhitecturale și urbanistice inovatoare, a evoluției modurilor de viață ale locuitorilor, în special a aspectelor legate de mobilitate și de mutațiile demografice, precum și a obiectivelor de coeziune și diversitate socială, de dialog intercultural și de participare cetățenească, |
| --- | --- |

—

luarea în considerare, prin abordări arhitecturale și urbanistice inovatoare, a evoluției modurilor de viață ale locuitorilor, în special a aspectelor legate de mobilitate și de mutațiile demografice, precum și a obiectivelor de coeziune și diversitate socială, de dialog intercultural și de participare cetățenească,

| — | promovarea unor creații arhitecturale de calitate, factor de dinamism economic și de atractivitate turistică a orașelor, |
| --- | --- |

—

promovarea unor creații arhitecturale de calitate, factor de dinamism economic și de atractivitate turistică a orașelor,

| — | arhitectura joacă un rol de sinteză și de inovare în punerea în aplicare a unei dezvoltări urbane durabile, permițând în special:






  — | găsirea unei armonii între exigențele uneori divergente pe care le reprezintă conservarea clădirilor și a peisajelor și creația contemporană sau între aspirațiile legitime ale locuitorilor și controlul expansiunii urbane, |
| --- | --- | --- |

—

arhitectura joacă un rol de sinteză și de inovare în punerea în aplicare a unei dezvoltări urbane durabile, permițând în special:

—

găsirea unei armonii între exigențele uneori divergente pe care le reprezintă conservarea clădirilor și a peisajelor și creația contemporană sau între aspirațiile legitime ale locuitorilor și controlul expansiunii urbane,

| — | contribuția, prin diversitatea, calitatea și creativitatea sa, la îmbogățirea culturală și la calitatea vieții citadinilor, precum și la dinamismul economic, comercial și turistic al orașelor, în special prin intermediul „pepinierei” de întreprinderi mici și mijlocii, |
| --- | --- |

—

contribuția, prin diversitatea, calitatea și creativitatea sa, la îmbogățirea culturală și la calitatea vieții citadinilor, precum și la dinamismul economic, comercial și turistic al orașelor, în special prin intermediul „pepinierei” de întreprinderi mici și mijlocii,

| — | dezvoltarea urbană durabilă reprezintă în sfârșit o posibilitate de creare, de inovare, de reînnoire a scrierilor arhitecturale și de readaptare și reinterpretare a practicilor tradiționale; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea urbană durabilă reprezintă în sfârșit o posibilitate de creare, de inovare, de reînnoire a scrierilor arhitecturale și de readaptare și reinterpretare a practicilor tradiționale;

6.   SUBLINIIND CU INTERES:

| — | inițiativele numeroaselor orașe europene, în special în cadrul „capitalelor europene ale culturii”, al căror scop este să facă din cultură, și în special din arhitectură, un instrument major al regenerării lor, |
| --- | --- |

—

inițiativele numeroaselor orașe europene, în special în cadrul „capitalelor europene ale culturii”, al căror scop este să facă din cultură, și în special din arhitectură, un instrument major al regenerării lor,

| — | apariția „orașelor creative”, a căror dezvoltare urbană durabilă se bazează pe noi factori de competitivitate, printre care se numără calitatea infrastructurii urbane și interacțiunile dintre cultură și industrie; |
| --- | --- |

—

apariția „orașelor creative”, a căror dezvoltare urbană durabilă se bazează pe noi factori de competitivitate, printre care se numără calitatea infrastructurii urbane și interacțiunile dintre cultură și industrie;

7.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN ȘI CU RESPECTAREA PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| — | să țină seama de arhitectură și de caracteristicile sale, în special de dimensiunea sa culturală, în cadrul politicilor relevante, mai ales politicile din domeniul cercetării, al coeziunii economice și sociale, al dezvoltării durabile și al educației, |
| --- | --- |

—

să țină seama de arhitectură și de caracteristicile sale, în special de dimensiunea sa culturală, în cadrul politicilor relevante, mai ales politicile din domeniul cercetării, al coeziunii economice și sociale, al dezvoltării durabile și al educației,

| — | să dezvolte, în ceea ce privește arhitectura, pe lângă normele tehnice, o abordare care să cuprindă obiective globale, economice, sociale, culturale și de mediu, |
| --- | --- |

—

să dezvolte, în ceea ce privește arhitectura, pe lângă normele tehnice, o abordare care să cuprindă obiective globale, economice, sociale, culturale și de mediu,

| — | să promoveze inovarea și experimentarea în ceea ce privește dezvoltarea durabilă în domeniul arhitecturii, al urbanismului și al peisagisticii, în special în cadrul politicilor și programelor europene sau cu ocazia licitațiilor publice, |
| --- | --- |

—

să promoveze inovarea și experimentarea în ceea ce privește dezvoltarea durabilă în domeniul arhitecturii, al urbanismului și al peisagisticii, în special în cadrul politicilor și programelor europene sau cu ocazia licitațiilor publice,

| — | să îmbunătățească nivelul de cunoaștere, în special din punct de vedere statistic, a sectorului arhitecturii și a contribuției acestuia la dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească nivelul de cunoaștere, în special din punct de vedere statistic, a sectorului arhitecturii și a contribuției acestuia la dezvoltarea durabilă,

| — | să sensibilizeze publicul în ceea ce privește rolul arhitecturii și al urbanismului în crearea unui mediu de viață de calitate și să încurajeze implicarea sa în dezvoltarea urbană durabilă, |
| --- | --- |

—

să sensibilizeze publicul în ceea ce privește rolul arhitecturii și al urbanismului în crearea unui mediu de viață de calitate și să încurajeze implicarea sa în dezvoltarea urbană durabilă,

| — | să analizeze, în cooperare cu specialiștii din domeniu și ținând seama de experiența acumulată de unele state membre, fezabilitatea unui „moment culminant” european consacrat, în fiecare an, arhitecturii, |
| --- | --- |

—

să analizeze, în cooperare cu specialiștii din domeniu și ținând seama de experiența acumulată de unele state membre, fezabilitatea unui „moment culminant” european consacrat, în fiecare an, arhitecturii,

| — | să se asigure împreună că se dă curs prezentelor concluzii și să realizeze în 2012 bilanțul punerii lor în aplicare; |
| --- | --- |

—

să se asigure împreună că se dă curs prezentelor concluzii și să realizeze în 2012 bilanțul punerii lor în aplicare;

8.   INVITĂ STATELE MEMBRE:

| — | să depună eforturi pentru ca arhitectura să joace un rol de sinteză și de inovare în procesul de dezvoltare durabilă încă din etapa de concepere a unui proiect arhitectural, urbanistic, peisagistic sau de reabilitare a unui sit, |
| --- | --- |

—

să depună eforturi pentru ca arhitectura să joace un rol de sinteză și de inovare în procesul de dezvoltare durabilă încă din etapa de concepere a unui proiect arhitectural, urbanistic, peisagistic sau de reabilitare a unui sit,

| — | să contribuie la dezvoltarea potențialului de creștere economică și de utilizare a arhitecturii, sector cultural și creativ, |
| --- | --- |

—

să contribuie la dezvoltarea potențialului de creștere economică și de utilizare a arhitecturii, sector cultural și creativ,

| — | să încurajeze educația în ceea ce privește arhitectura, inclusiv patrimoniul, și mediul de viață, în special prin educația artistică și culturală, |
| --- | --- |

—

să încurajeze educația în ceea ce privește arhitectura, inclusiv patrimoniul, și mediul de viață, în special prin educația artistică și culturală,

| — | să încurajeze formarea inițială și continuă a arhitecților, a urbaniștilor și a peisagiștilor în materie de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

să încurajeze formarea inițială și continuă a arhitecților, a urbaniștilor și a peisagiștilor în materie de dezvoltare durabilă,

| — | să aibă în vedere arhitectura în cadrul procesului de punere în aplicare a „Anului european al creativității și inovării (2009)”, |
| --- | --- |

—

să aibă în vedere arhitectura în cadrul procesului de punere în aplicare a „Anului european al creativității și inovării (2009)”,

| — | să recurgă, dacă este necesar, la metoda deschisă de coordonare din domeniul culturii; |
| --- | --- |

—

să recurgă, dacă este necesar, la metoda deschisă de coordonare din domeniul culturii;

9.   INVITĂ COMISIA:

| — | să ia în considerare arhitectura în pregătirea Cărții verzi privind domeniile culturale și creative, |
| --- | --- |

—

să ia în considerare arhitectura în pregătirea Cărții verzi privind domeniile culturale și creative,

| — | să asocieze rețelele de experți și de specialiști din sectoarele public și privat ale arhitecturii, cum ar fi „Forumul european pentru politici arhitecturale”, la lucrările și consultările cu privire la mizele și/sau întrebările legate de arhitectură, |
| --- | --- |

—

să asocieze rețelele de experți și de specialiști din sectoarele public și privat ale arhitecturii, cum ar fi „Forumul european pentru politici arhitecturale”, la lucrările și consultările cu privire la mizele și/sau întrebările legate de arhitectură,

| — | să încurajeze, în colaborare cu aceste rețele și cu rețeaua europeană a școlilor de arhitectură:






  — | informarea, schimbul de bune practici și activitățile de cercetare dintre arhitecți, șefi de șantier și utilizatori, |
| --- | --- | --- |

—

să încurajeze, în colaborare cu aceste rețele și cu rețeaua europeană a școlilor de arhitectură:

—

informarea, schimbul de bune practici și activitățile de cercetare dintre arhitecți, șefi de șantier și utilizatori,

| — | formarea tinerilor profesioniști în domeniul arhitecturii, al urbanismului și al peisagisticii în materie de dezvoltare durabilă, valorizarea lucrărilor acestora și asigurarea accesului lor la licitațiile publice sau private. |
| --- | --- |

—

formarea tinerilor profesioniști în domeniul arhitecturii, al urbanismului și al peisagisticii în materie de dezvoltare durabilă, valorizarea lucrărilor acestora și asigurarea accesului lor la licitațiile publice sau private.

---

(1)  JO C 73, 6.3.2001, p. 6.

(2)  JO C 311, 21.12.2007, p. 7.

(3)  JO C 143, 10.6.2008, p. 9.

(4)  Documentele 9496/07 și 9496/07 ADD 1.

(5)  Documentul 10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/15

---

Concluzii ale Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind dezvoltarea ofertei legale de conținut cultural și creativ online și prevenirea și combaterea pirateriei în mediul digital

(2008/C 319/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | FĂCÂND TRIMITERE în special la:






  — | Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, care garantează protecția datelor cu caracter personal, libertatea de expresie și de informare și protecția proprietății intelectuale, |
| --- | --- | --- |

1.

FĂCÂND TRIMITERE în special la:

—

Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, care garantează protecția datelor cu caracter personal, libertatea de expresie și de informare și protecția proprietății intelectuale,

| — | Convenția Unesco pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (1), |
| --- | --- |

—

Convenția Unesco pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (1),

| — | Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 privind serviciile mass-media audiovizuale (2) care stabilește o serie de cerințe în ceea ce privește diversitatea culturală și promovarea creațiilor europene de către serviciile mass-media audiovizuale liniare și neliniare, |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 privind serviciile mass-media audiovizuale (2) care stabilește o serie de cerințe în ceea ce privește diversitatea culturală și promovarea creațiilor europene de către serviciile mass-media audiovizuale liniare și neliniare,

| — | Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională și Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (3), |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională și Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (3),

| — | Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (4), Directiva 94/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5) și Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor cu caracter personal și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (6); |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (4), Directiva 94/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5) și Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor cu caracter personal și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (6);

| 2. | ȚINÂND SEAMA cu interes de:






  — | Comunicarea Comisiei din 3 ianuarie 2008 privind conținutul creativ online pe piața unică, de consultarea părților interesate și de crearea unei platforme europene a conținutului creativ online întreprinse în urma acesteia, și de intenția Comisiei de a contribui, în cooperare cu statele membre, la găsirea unor răspunsuri la provocările identificate în acest cadru, |
| --- | --- | --- |

2.

ȚINÂND SEAMA cu interes de:

—

Comunicarea Comisiei din 3 ianuarie 2008 privind conținutul creativ online pe piața unică, de consultarea părților interesate și de crearea unei platforme europene a conținutului creativ online întreprinse în urma acesteia, și de intenția Comisiei de a contribui, în cooperare cu statele membre, la găsirea unor răspunsuri la provocările identificate în acest cadru,

| — | Carta europeană pentru dezvoltarea și adoptarea cinematografiei online din 23 mai 2006, |
| --- | --- |

—

Carta europeană pentru dezvoltarea și adoptarea cinematografiei online din 23 mai 2006,

| — | acordul privind orientările în materie de căutare diligentă a operelor orfane, semnat la 4 iunie 2008, sub auspiciile Comisiei, de către reprezentanți ai bibliotecilor, ai arhivelor, ai arhivelor audiovizuale și ai titularilor de drepturi, |
| --- | --- |

—

acordul privind orientările în materie de căutare diligentă a operelor orfane, semnat la 4 iunie 2008, sub auspiciile Comisiei, de către reprezentanți ai bibliotecilor, ai arhivelor, ai arhivelor audiovizuale și ai titularilor de drepturi,

| — | inițiativele lansate de către autoritățile publice sau personalul din domeniu într-o serie de state membre, precum și de către unii parteneri extraeuropeni, în vederea identificării unor soluții concrete și concertate pentru a favoriza dezvoltarea ofertei legale online și pentru a preveni și a combate pirateria, cum ar fi, de exemplu: campanii de sensibilizare, organizarea unor consultări interprofesionale, acorduri de autoreglementare sau coreglementare, instituirea unor mecanisme nejudiciare, pedagogice și progresive etc.; |
| --- | --- |

—

inițiativele lansate de către autoritățile publice sau personalul din domeniu într-o serie de state membre, precum și de către unii parteneri extraeuropeni, în vederea identificării unor soluții concrete și concertate pentru a favoriza dezvoltarea ofertei legale online și pentru a preveni și a combate pirateria, cum ar fi, de exemplu: campanii de sensibilizare, organizarea unor consultări interprofesionale, acorduri de autoreglementare sau coreglementare, instituirea unor mecanisme nejudiciare, pedagogice și progresive etc.;

| 3. | CONSTATĂ că:






  — | distribuția online de bunuri culturale și creative, în special prin intermediul internetului, constituie o excelentă oportunitate de a permite accesul tuturor la cultură, dezvoltare economică, locuri de muncă și diversitate culturală, |
| --- | --- | --- |

3.

CONSTATĂ că:

—

distribuția online de bunuri culturale și creative, în special prin intermediul internetului, constituie o excelentă oportunitate de a permite accesul tuturor la cultură, dezvoltare economică, locuri de muncă și diversitate culturală,

| — | oferta legală de conținut cultural și creativ online prezintă în continuare un considerabil potențial de dezvoltare în Europa, |
| --- | --- |

—

oferta legală de conținut cultural și creativ online prezintă în continuare un considerabil potențial de dezvoltare în Europa,

| — | pirateria online, care în unele sectoare culturale și creative atinge un prag critic, poate să dăuneze pe termen lung remunerării adecvate a titularilor drepturilor de autor și ai drepturilor conexe; pe lângă consecințele sale asupra comercializării suporturilor fizice tradiționale (CD, DVD ...), aceasta constituie un obstacol important în calea dezvoltării ofertei legale de conținut cultural și creativ online, de care depinde, în mare măsură, dinamismul industriei europene a conținutului cultural și creativ și constituie o amenințare la adresa creației și a diversității culturale, |
| --- | --- |

—

pirateria online, care în unele sectoare culturale și creative atinge un prag critic, poate să dăuneze pe termen lung remunerării adecvate a titularilor drepturilor de autor și ai drepturilor conexe; pe lângă consecințele sale asupra comercializării suporturilor fizice tradiționale (CD, DVD ...), aceasta constituie un obstacol important în calea dezvoltării ofertei legale de conținut cultural și creativ online, de care depinde, în mare măsură, dinamismul industriei europene a conținutului cultural și creativ și constituie o amenințare la adresa creației și a diversității culturale,

| — | dacă utilizarea unor sisteme tehnice de protecție („măsuri tehnice de protecție” — TPM) sau de informare cu privire la gestionarea drepturilor („gestionare digitală a drepturilor” — DRM) poate contribui, în unele cazuri și cu respectarea principiului protecției datelor cu caracter personal, la protecția și gestionarea drepturilor în mediul digital, lipsa de interoperabilitate și de transparență a acestor sisteme constituie, pentru consumatori, un factor de insecuritate și limitează utilizarea conținutului propus de anumite platforme; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea unor sisteme tehnice de protecție („măsuri tehnice de protecție” — TPM) sau de informare cu privire la gestionarea drepturilor („gestionare digitală a drepturilor” — DRM) poate contribui, în unele cazuri și cu respectarea principiului protecției datelor cu caracter personal, la protecția și gestionarea drepturilor în mediul digital, lipsa de interoperabilitate și de transparență a acestor sisteme constituie, pentru consumatori, un factor de insecuritate și limitează utilizarea conținutului propus de anumite platforme;

| 4. | CONSIDERĂ, în acest context, că:






  — | dezvoltarea unei oferte legale online diversificate, de calitate, accesibile, ușor de utilizat și atractive pentru consumatori, pe de o parte, și prevenirea și combaterea pirateriei, pe de altă parte, sunt deopotrivă necesare în vederea dezvoltării societății informaționale și a comunicațiilor, precum și a promovării diversității culturale în mediul digital, |
| --- | --- | --- |

4.

CONSIDERĂ, în acest context, că:

—

dezvoltarea unei oferte legale online diversificate, de calitate, accesibile, ușor de utilizat și atractive pentru consumatori, pe de o parte, și prevenirea și combaterea pirateriei, pe de altă parte, sunt deopotrivă necesare în vederea dezvoltării societății informaționale și a comunicațiilor, precum și a promovării diversității culturale în mediul digital,

| — | garanția unei remunerări adecvate a titularilor drepturilor este indispensabilă pentru dezvoltarea creației și a diversității culturale; |
| --- | --- |

—

garanția unei remunerări adecvate a titularilor drepturilor este indispensabilă pentru dezvoltarea creației și a diversității culturale;

| 5. | CONSIDERĂ că în urmărirea acestor obiective trebuie să se țină seama de:






  — | necesitatea asigurării unui echilibru între diversele drepturi fundamentele, în special protecția datelor cu caracter personal, libertatea de expresie și de informare și protecția proprietății intelectuale, și a identificării, în cadrul punerii în aplicare a dreptului comunitar, a unor soluții conforme cu principiile generale ale dreptului comunitar, în special cu principiul proporționalității (7), |
| --- | --- | --- |

5.

CONSIDERĂ că în urmărirea acestor obiective trebuie să se țină seama de:

—

necesitatea asigurării unui echilibru între diversele drepturi fundamentele, în special protecția datelor cu caracter personal, libertatea de expresie și de informare și protecția proprietății intelectuale, și a identificării, în cadrul punerii în aplicare a dreptului comunitar, a unor soluții conforme cu principiile generale ale dreptului comunitar, în special cu principiul proporționalității (7),

| — | așteptările consumatorilor în ceea ce privește accesul la servicii și facilitatea utilizării acestora și diversitatea și calitatea ofertei de conținut online, |
| --- | --- |

—

așteptările consumatorilor în ceea ce privește accesul la servicii și facilitatea utilizării acestora și diversitatea și calitatea ofertei de conținut online,

| — | diversitatea și transformările modelelor de afaceri („business models”) ale întreprinderilor din sector, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, precum și de evoluțiile constante și rapide ale tehnologiilor, |
| --- | --- |

—

diversitatea și transformările modelelor de afaceri („business models”) ale întreprinderilor din sector, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, precum și de evoluțiile constante și rapide ale tehnologiilor,

| — | varietatea evoluțiilor din economiile digitale, de situația ofertei legale online și de dimensiunile problemei pirateriei în statele membre, precum și de tradițiile juridice ale fiecăruia dintre acestea, |
| --- | --- |

—

varietatea evoluțiilor din economiile digitale, de situația ofertei legale online și de dimensiunile problemei pirateriei în statele membre, precum și de tradițiile juridice ale fiecăruia dintre acestea,

| — | necesitatea promovării diversității culturale, în special încurajând serviciile online să contribuie la dezvoltarea conținutului cultural și creativ european; |
| --- | --- |

—

necesitatea promovării diversității culturale, în special încurajând serviciile online să contribuie la dezvoltarea conținutului cultural și creativ european;

| 6. | INVITĂ STATELE MEMBRE:






  — | să inițieze sau să încurajeze, în termen cât mai scurt, o abordare concertată a părților interesate, pentru a găsi soluții concrete, eficace, echitabile și proporționate, care să favorizeze dezvoltarea ofertei legale online și prevenirea și combaterea pirateriei, |
| --- | --- | --- |

6.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

—

să inițieze sau să încurajeze, în termen cât mai scurt, o abordare concertată a părților interesate, pentru a găsi soluții concrete, eficace, echitabile și proporționate, care să favorizeze dezvoltarea ofertei legale online și prevenirea și combaterea pirateriei,

| — | să încurajeze, după caz și în conformitate cu tradițiile lor juridice, părțile interesate să reexamineze termenele în care operele cinematografice pot fi puse la dispoziția publicului (cronologia mass-media reglementată de articolul 3d din Directiva 2007/65/CE) în vederea favorizării diversității și a atractivității ofertei legale de opere cinematografice online, |
| --- | --- |

—

să încurajeze, după caz și în conformitate cu tradițiile lor juridice, părțile interesate să reexamineze termenele în care operele cinematografice pot fi puse la dispoziția publicului (cronologia mass-media reglementată de articolul 3d din Directiva 2007/65/CE) în vederea favorizării diversității și a atractivității ofertei legale de opere cinematografice online,

| — | să contribuie în mod activ la promovarea ofertei de opere audiovizuale și cinematografice europene de către serviciile liniare și neliniare, în cadrul transpunerii directivei privind serviciile mass-media audiovizuale, în special prin intermediul schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

—

să contribuie în mod activ la promovarea ofertei de opere audiovizuale și cinematografice europene de către serviciile liniare și neliniare, în cadrul transpunerii directivei privind serviciile mass-media audiovizuale, în special prin intermediul schimbului de bune practici;

| 7. | INVITĂ COMISIA:






  — | să contribuie, în strânsă cooperare cu statele membre și personalul din domeniu interesat, în special prin elaborarea și punerea în comun a datelor statistice, la o mai bună cunoaștere a economiei culturale digitale în diversitatea sa, în special a ofertei legale online, și a pirateriei, a amplorii fenomenului, a cauzelor și a consecințelor acestuia asupra economiei creației și asupra diversității culturale, |
| --- | --- | --- |

7.

INVITĂ COMISIA:

—

să contribuie, în strânsă cooperare cu statele membre și personalul din domeniu interesat, în special prin elaborarea și punerea în comun a datelor statistice, la o mai bună cunoaștere a economiei culturale digitale în diversitatea sa, în special a ofertei legale online, și a pirateriei, a amplorii fenomenului, a cauzelor și a consecințelor acestuia asupra economiei creației și asupra diversității culturale,

| — | să distribuie informațiile, în special pe cele furnizate prin intermediul platformei, privind cele mai bune practici și răspunsurile inovatoare la provocările identificate în cadrul consultării din 3 ianuarie 2008, |
| --- | --- |

—

să distribuie informațiile, în special pe cele furnizate prin intermediul platformei, privind cele mai bune practici și răspunsurile inovatoare la provocările identificate în cadrul consultării din 3 ianuarie 2008,

| — | să prezinte, într-un termen de 18 luni, sprijinindu-se pe contribuțiile statelor membre, un raport privind diversele inițiative întreprinse în scopul de a contribui la dezvoltarea ofertei legale online și de a preveni și a combate pirateria, |
| --- | --- |

—

să prezinte, într-un termen de 18 luni, sprijinindu-se pe contribuțiile statelor membre, un raport privind diversele inițiative întreprinse în scopul de a contribui la dezvoltarea ofertei legale online și de a preveni și a combate pirateria,

| — | să examineze modalitățile de a consolida digitalizarea și difuzarea online a operelor cinematografice și audiovizuale în cadrul punerii în aplicare a programelor comunitare, în special a programului MEDIA, |
| --- | --- |

—

să examineze modalitățile de a consolida digitalizarea și difuzarea online a operelor cinematografice și audiovizuale în cadrul punerii în aplicare a programelor comunitare, în special a programului MEDIA,

| — | în general, să contribuie prin intermediul tuturor politicilor relevante la dezvoltarea ofertei legale online și la combaterea pirateriei; |
| --- | --- |

—

în general, să contribuie prin intermediul tuturor politicilor relevante la dezvoltarea ofertei legale online și la combaterea pirateriei;

| 8. | INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, în limitele competențelor care le revin:






  — | să asigure o mai bună informare a consumatorilor, în special prin intermediul unor campanii de informare obiective privind drepturile de autor și drepturile conexe și consecințele nerespectării acestora și, în general, să sensibilizeze toți actorii, inclusiv personalul din domeniu, cu privire la consecințele pirateriei asupra creației și a diversității culturale, |
| --- | --- | --- |

8.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, în limitele competențelor care le revin:

—

să asigure o mai bună informare a consumatorilor, în special prin intermediul unor campanii de informare obiective privind drepturile de autor și drepturile conexe și consecințele nerespectării acestora și, în general, să sensibilizeze toți actorii, inclusiv personalul din domeniu, cu privire la consecințele pirateriei asupra creației și a diversității culturale,

| — | să contribuie la informarea consumatorilor cu privire la condițiile de utilizare a conținutului de pe anumite echipamente și platforme și la restricțiile legate de utilizarea unor măsuri tehnice de protecție și de gestionare a drepturilor, |
| --- | --- |

—

să contribuie la informarea consumatorilor cu privire la condițiile de utilizare a conținutului de pe anumite echipamente și platforme și la restricțiile legate de utilizarea unor măsuri tehnice de protecție și de gestionare a drepturilor,

| — | să inițieze sau să încurajeze eforturi concertate ale industriei, ale titularilor de drepturi și ale consumatorilor în scopul de a favoriza interoperabilitatea și de a asigura transparența măsurilor tehnice de protecție și de gestionare a drepturilor, de exemplu prin intermediul unui sistem de identificare-etichetare, |
| --- | --- |

—

să inițieze sau să încurajeze eforturi concertate ale industriei, ale titularilor de drepturi și ale consumatorilor în scopul de a favoriza interoperabilitatea și de a asigura transparența măsurilor tehnice de protecție și de gestionare a drepturilor, de exemplu prin intermediul unui sistem de identificare-etichetare,

| — | să urmărească obiectivul diversității culturale, în special în cadrul politicilor lor privind drepturile de autor și drepturile conexe aplicate conținutului cultural și creativ online, |
| --- | --- |

—

să urmărească obiectivul diversității culturale, în special în cadrul politicilor lor privind drepturile de autor și drepturile conexe aplicate conținutului cultural și creativ online,

| — | să contribuie în mod activ la consolidarea respectării și a protecției drepturilor de autor și a drepturilor conexe la nivel internațional, în cadrul acordurilor bilaterale și multilaterale relevante, al dialogului politic și al cooperării cu țările terțe; |
| --- | --- |

—

să contribuie în mod activ la consolidarea respectării și a protecției drepturilor de autor și a drepturilor conexe la nivel internațional, în cadrul acordurilor bilaterale și multilaterale relevante, al dialogului politic și al cooperării cu țările terțe;

| 9. | INVITĂ PĂRȚILE INTERESATE să inițieze consultări sau să se alăture acestora, în spirit constructiv, pentru:






  — | a găsi soluții concrete, eficace și echitabile care să favorizeze dezvoltarea ofertei legale online și prevenirea și combaterea pirateriei, |
| --- | --- | --- |

9.

INVITĂ PĂRȚILE INTERESATE să inițieze consultări sau să se alăture acestora, în spirit constructiv, pentru:

—

a găsi soluții concrete, eficace și echitabile care să favorizeze dezvoltarea ofertei legale online și prevenirea și combaterea pirateriei,

| — | a favoriza interoperabilitatea și a asigura transparența măsurilor tehnice de gestionare și de protecție a drepturilor de autor. |
| --- | --- |

—

a favoriza interoperabilitatea și a asigura transparența măsurilor tehnice de gestionare și de protecție a drepturilor de autor.

---

(1)  Decizia 2006/515/CE a Consiliului din 18 mai 2006 privind încheierea Convenției pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (JO L 201, 25.7.2006, p. 15).

(2)  Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de modificare a Directivei 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (JO L 332, 18.12.2007, p. 27).

(3)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

JO L 157, 30.4.2004, p. 45.

(4)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(5)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(6)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(7)  Hotărârea CJCE, 29 ianuarie 2008, Productores de Música de España (Promusicae)/Telefónica de España SAU, cauza C-275/06.

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/18

---

Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană EUROPEANA

(2008/C 319/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎNTRUCÂT:

| — | înființarea unei biblioteci digitale europene EUROPEANA, punct de acces on-line comun, multilingv, la materialul cultural digitalizat din toată Europa (cărți, ziare, fotografii, opere cinematografice și audiovizuale, documente de arhivă, opere din muzee, patrimoniul de monumente și patrimoniul arheologic etc.), reprezintă o ocazie extraordinară pentru punerea în valoare a patrimoniului cultural al statelor membre și pentru accesul tuturor categoriilor de public la acest patrimoniu, |
| --- | --- |

—

înființarea unei biblioteci digitale europene EUROPEANA, punct de acces on-line comun, multilingv, la materialul cultural digitalizat din toată Europa (cărți, ziare, fotografii, opere cinematografice și audiovizuale, documente de arhivă, opere din muzee, patrimoniul de monumente și patrimoniul arheologic etc.), reprezintă o ocazie extraordinară pentru punerea în valoare a patrimoniului cultural al statelor membre și pentru accesul tuturor categoriilor de public la acest patrimoniu,

| — | într-un sens mai larg, digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural al statelor membre și conservarea digitală sunt esențiale pentru valorizarea patrimoniului cultural, pentru dinamismul creării de conținuturi și pentru înființarea de noi servicii electronice; acestea contribuie la democratizarea accesului la cultură, la cunoștințe și la dezvoltarea societății informaționale și a economiei cunoașterii; |
| --- | --- |

—

într-un sens mai larg, digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural al statelor membre și conservarea digitală sunt esențiale pentru valorizarea patrimoniului cultural, pentru dinamismul creării de conținuturi și pentru înființarea de noi servicii electronice; acestea contribuie la democratizarea accesului la cultură, la cunoștințe și la dezvoltarea societății informaționale și a economiei cunoașterii;

| 1. | SUBLINIAZĂ:






  — | atașamentul său față de obiectivele, acțiunile și calendarele stabilite, pe baza recomandării Comisiei din 24 august 2006 (1), în concluziile sale din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și privind conservarea digitală (2); |
| --- | --- | --- |

1.

SUBLINIAZĂ:

—

atașamentul său față de obiectivele, acțiunile și calendarele stabilite, pe baza recomandării Comisiei din 24 august 2006 (1), în concluziile sale din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și privind conservarea digitală (2);

| — | importanța de a întreprinde lucrări în domeniul digitalizării, al conservării datelor și al punerii la dispoziție a conținutului, cu respectarea legislațiilor comunitare și internaționale privind proprietatea intelectuală; |
| --- | --- |

—

importanța de a întreprinde lucrări în domeniul digitalizării, al conservării datelor și al punerii la dispoziție a conținutului, cu respectarea legislațiilor comunitare și internaționale privind proprietatea intelectuală;

| 2. | SALUTĂ:






  — | Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2007 privind „i2010: spre o bibliotecă digitală europeană” (3); |
| --- | --- | --- |

2.

SALUTĂ:

—

Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2007 privind „i2010: spre o bibliotecă digitală europeană” (3);

| — | Comunicarea Comisiei din 3 ianuarie 2008 privind „conținutul creativ on-line pe piața unică” |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei din 3 ianuarie 2008 privind „conținutul creativ on-line pe piața unică”

| — | și Comunicarea Comisiei din 11 august 2008 intitulată „Patrimoniul cultural al Europei la îndemână printr-un simplu click — Progresele în domeniul digitalizării, al accesibilității on-line a materialului cultural și al conservării digitale în UE” (4), care subliniază progresele realizate în punerea în aplicare a recomandării Comisiei și a concluziilor Consiliului din 2006, constatând totodată disparități importante cu privire la stadiul de avansare a procesului actual în statele membre; |
| --- | --- |

—

și Comunicarea Comisiei din 11 august 2008 intitulată „Patrimoniul cultural al Europei la îndemână printr-un simplu click — Progresele în domeniul digitalizării, al accesibilității on-line a materialului cultural și al conservării digitale în UE” (4), care subliniază progresele realizate în punerea în aplicare a recomandării Comisiei și a concluziilor Consiliului din 2006, constatând totodată disparități importante cu privire la stadiul de avansare a procesului actual în statele membre;

| 3. | IA ACT cu satisfacție de:






  — | punerea progresivă în aplicare a bibliotecii digitale europene EUROPEANA, care s-a concretizat prin înființarea în Olanda și în baza legislației olandeze a Fundației Biblioteca Digitală Europeană la 8 noiembrie 2007 și prin lansarea prototipului bibliotecii la 20 noiembrie 2008, |
| --- | --- | --- |

3.

IA ACT cu satisfacție de:

—

punerea progresivă în aplicare a bibliotecii digitale europene EUROPEANA, care s-a concretizat prin înființarea în Olanda și în baza legislației olandeze a Fundației Biblioteca Digitală Europeană la 8 noiembrie 2007 și prin lansarea prototipului bibliotecii la 20 noiembrie 2008,

| — | angajamentul statelor membre, al instituțiilor culturale și, într-un sens mai larg, al profesioniștilor în procesele de digitalizare și de accesibilitate on-line a materialului cultural și a procesului de conservare digitală, |
| --- | --- |

—

angajamentul statelor membre, al instituțiilor culturale și, într-un sens mai larg, al profesioniștilor în procesele de digitalizare și de accesibilitate on-line a materialului cultural și a procesului de conservare digitală,

| — | sprijinul oferit de către Comisie acestui proiect și, într-un sens mai larg, procesului de digitalizare, în special prin programul eContent+ și prin cel de-al șaptelea program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică, prin crearea în 2007 a grupului de experți din statele membre privind digitalizarea și conservarea digitală (5) și prin crearea în 2006 a unui grup de experți la nivel înalt (6), sau prin inițierea de studii (7), |
| --- | --- |

—

sprijinul oferit de către Comisie acestui proiect și, într-un sens mai larg, procesului de digitalizare, în special prin programul eContent+ și prin cel de-al șaptelea program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică, prin crearea în 2007 a grupului de experți din statele membre privind digitalizarea și conservarea digitală (5) și prin crearea în 2006 a unui grup de experți la nivel înalt (6), sau prin inițierea de studii (7),

| — | încheierea, la 4 iunie 2008, de către reprezentanții bibliotecilor, arhivelor, arhivelor audiovizuale și titularilor de drepturi, a unui acord sub auspiciile Comisiei privind liniile directoare referitoare la căutarea aprofundată pentru operele orfane; |
| --- | --- |

—

încheierea, la 4 iunie 2008, de către reprezentanții bibliotecilor, arhivelor, arhivelor audiovizuale și titularilor de drepturi, a unui acord sub auspiciile Comisiei privind liniile directoare referitoare la căutarea aprofundată pentru operele orfane;

| 4. | CONSIDERĂ că succesul și perenitatea proiectului EUROPEANA și, într-un sens mai larg, ale proceselor de digitalizare și de accesibilitate on-line a materialului cultural și de conservare digitală inițiate de către statele membre necesită:






  — | un sprijin activ și durabil pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și pentru conservarea digitală, cu scopul de a garanta o ofertă diversificată și de calitate, reprezentativă pentru diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii și pentru bogăția patrimoniului cultural al acesteia, |
| --- | --- | --- |

4.

CONSIDERĂ că succesul și perenitatea proiectului EUROPEANA și, într-un sens mai larg, ale proceselor de digitalizare și de accesibilitate on-line a materialului cultural și de conservare digitală inițiate de către statele membre necesită:

—

un sprijin activ și durabil pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și pentru conservarea digitală, cu scopul de a garanta o ofertă diversificată și de calitate, reprezentativă pentru diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii și pentru bogăția patrimoniului cultural al acesteia,

| — | continuarea elaborării de soluții practice concertate și conforme cu drepturile de autor și cu drepturile conexe, pentru a contribui la accesibilitatea on-line la materialul cultural cel mai larg, |
| --- | --- |

—

continuarea elaborării de soluții practice concertate și conforme cu drepturile de autor și cu drepturile conexe, pentru a contribui la accesibilitatea on-line la materialul cultural cel mai larg,

| — | dezvoltarea de tehnologii asigurând conservarea digitală pe termen lung, interoperabilitatea sistemelor de acces la conținuturi, navigabilitatea și disponibilitatea multilingvă a acestor conținuturi și servicii diversificate și de calitate pentru cetățeni, |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de tehnologii asigurând conservarea digitală pe termen lung, interoperabilitatea sistemelor de acces la conținuturi, navigabilitatea și disponibilitatea multilingvă a acestor conținuturi și servicii diversificate și de calitate pentru cetățeni,

| — | definirea unui model economic peren al bibliotecii EUROPEANA și sprijinul durabil al tuturor părților implicate — instituții culturale, profesioniști, statele membre și Comisia; |
| --- | --- |

—

definirea unui model economic peren al bibliotecii EUROPEANA și sprijinul durabil al tuturor părților implicate — instituții culturale, profesioniști, statele membre și Comisia;

| 5. | INVITĂ STATELE MEMBRE:






  — | să continue în mod activ și susținut punerea în aplicare a strategiilor și a obiectivelor naționale dezvoltate în conformitate cu concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală, în special prin definirea, în acest cadru, de obiective cantitative și calitative și prin mobilizarea resurselor corespunzătoare, |
| --- | --- | --- |

5.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

—

să continue în mod activ și susținut punerea în aplicare a strategiilor și a obiectivelor naționale dezvoltate în conformitate cu concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală, în special prin definirea, în acest cadru, de obiective cantitative și calitative și prin mobilizarea resurselor corespunzătoare,

| — | să promoveze sinergiile dintre ele, precum și dintre diferitele instituții implicate în procesele de digitalizare și de accesibilitate on-line la materialul cultural și de conservare digitală, în scopul îmbogățirii ofertei de material cultural digitalizat, |
| --- | --- |

—

să promoveze sinergiile dintre ele, precum și dintre diferitele instituții implicate în procesele de digitalizare și de accesibilitate on-line la materialul cultural și de conservare digitală, în scopul îmbogățirii ofertei de material cultural digitalizat,

| — | să continue să sprijine, în cadrul strategiilor lor naționale, integrarea materialului cultural digitalizat în EUROPEANA, în special prin promovarea standardelor de interoperabilitate, prin înființarea de portaluri care grupează conținuturile naționale sau, după caz, stabilirea de tematici europene în ceea ce privește alegerea acestui material, cu respectarea priorităților instituțiilor culturale participante la proiect, |
| --- | --- |

—

să continue să sprijine, în cadrul strategiilor lor naționale, integrarea materialului cultural digitalizat în EUROPEANA, în special prin promovarea standardelor de interoperabilitate, prin înființarea de portaluri care grupează conținuturile naționale sau, după caz, stabilirea de tematici europene în ceea ce privește alegerea acestui material, cu respectarea priorităților instituțiilor culturale participante la proiect,

| — | să ia în considerare obiectivul de integrare în EUROPEANA a operelor protejate și să încurajeze în acest scop, cu respectarea sistemelor naționale și comunitare în vigoare privind drepturile de autor și drepturile conexe, încheierea de acorduri între părțile interesate, eficace într-un context transfrontalier, pentru a contribui la digitalizarea și accesibilitatea on-line a acestor opere, |
| --- | --- |

—

să ia în considerare obiectivul de integrare în EUROPEANA a operelor protejate și să încurajeze în acest scop, cu respectarea sistemelor naționale și comunitare în vigoare privind drepturile de autor și drepturile conexe, încheierea de acorduri între părțile interesate, eficace într-un context transfrontalier, pentru a contribui la digitalizarea și accesibilitatea on-line a acestor opere,

| — | să aibă mecanisme pentru a facilita digitalizarea și accesul on-line la operele „orfane” și la operele care nu mai sunt editate sau difuzate, respectând totodată pe deplin drepturile și interesele titularilor de drepturi; |
| --- | --- |

—

să aibă mecanisme pentru a facilita digitalizarea și accesul on-line la operele „orfane” și la operele care nu mai sunt editate sau difuzate, respectând totodată pe deplin drepturile și interesele titularilor de drepturi;

| 6. | INVITĂ COMISIA:






  — | să încurajeze și să coordoneze lucrările care au drept obiectiv îmbunătățirea conservării digitale și a interoperabilității sistemelor de acces la conținuturi, în special prin schimbul de bune practici și diseminarea de norme, și să sprijine cercetarea și dezvoltarea în ceea ce privește tehnologiile inovatoare, pentru a asigura în special conservarea pe termen lung a materialului cultural digitalizat, o navigare și o disponibilitate multilingve ale acestor conținuturi, precum și dezvoltarea de noi utilizări, |
| --- | --- | --- |

6.

INVITĂ COMISIA:

—

să încurajeze și să coordoneze lucrările care au drept obiectiv îmbunătățirea conservării digitale și a interoperabilității sistemelor de acces la conținuturi, în special prin schimbul de bune practici și diseminarea de norme, și să sprijine cercetarea și dezvoltarea în ceea ce privește tehnologiile inovatoare, pentru a asigura în special conservarea pe termen lung a materialului cultural digitalizat, o navigare și o disponibilitate multilingve ale acestor conținuturi, precum și dezvoltarea de noi utilizări,

| — | să examineze fezabilitatea consolidării sprijinului financiar, în cadrul programelor comunitare existente și al perspectivelor financiare în curs, pentru digitalizarea materialului cultural cu valoare adăugată europeană și care contribuie la EUROPEANA, provenind de la statele membre, ținând seama în mod corespunzător de strategiile și obiectivele naționale, |
| --- | --- |

—

să examineze fezabilitatea consolidării sprijinului financiar, în cadrul programelor comunitare existente și al perspectivelor financiare în curs, pentru digitalizarea materialului cultural cu valoare adăugată europeană și care contribuie la EUROPEANA, provenind de la statele membre, ținând seama în mod corespunzător de strategiile și obiectivele naționale,

| — | să evalueze, în special pe baza rapoartelor statelor membre, stadiul de avansare și perspectivele de dezvoltare, inclusiv cele economice și financiare, ale bibliotecii EUROPEANA, precum și progresele înregistrate în statele membre cu privire la digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural, precum și la conservarea digitală, și să raporteze în consecință Parlamentului European și Consiliului în 2010; |
| --- | --- |

—

să evalueze, în special pe baza rapoartelor statelor membre, stadiul de avansare și perspectivele de dezvoltare, inclusiv cele economice și financiare, ale bibliotecii EUROPEANA, precum și progresele înregistrate în statele membre cu privire la digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural, precum și la conservarea digitală, și să raporteze în consecință Parlamentului European și Consiliului în 2010;

| 7. | INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, în limitele competențelor care le revin:






  — | să favorizeze dezvoltarea bibliotecii EUROPEANA și să se angajeze alături de părțile implicate, în special pe baza lucrărilor grupului de experți ai statelor membre privind digitalizarea și conservarea digitală, în definirea unui model economic și de guvernanță care să asigure succesul și perenitatea acestuia, |
| --- | --- | --- |

7.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, în limitele competențelor care le revin:

—

să favorizeze dezvoltarea bibliotecii EUROPEANA și să se angajeze alături de părțile implicate, în special pe baza lucrărilor grupului de experți ai statelor membre privind digitalizarea și conservarea digitală, în definirea unui model economic și de guvernanță care să asigure succesul și perenitatea acestuia,

| — | să promoveze activ biblioteca EUROPEANA în Europa și în lume și să încurajeze punerea în aplicare a parteneriatelor sector public-sector privat, utile pentru dezvoltarea acesteia, în special în ceea ce privește digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală; |
| --- | --- |

—

să promoveze activ biblioteca EUROPEANA în Europa și în lume și să încurajeze punerea în aplicare a parteneriatelor sector public-sector privat, utile pentru dezvoltarea acesteia, în special în ceea ce privește digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală;

| 8. | INVITĂ FUNDAȚIA „BIBLIOTECA DIGITALĂ EUROPEANĂ”:






  — | să colaboreze îndeaproape cu statele membre, cu Comisia și cu instituțiile culturale, cu respectarea responsabilităților ce le revin, în vederea stabilirii unui model economic și de guvernanță care să asigure succesul și perenitatea bibliotecii EUROPEANA. |
| --- | --- | --- |

8.

INVITĂ FUNDAȚIA „BIBLIOTECA DIGITALĂ EUROPEANĂ”:

—

să colaboreze îndeaproape cu statele membre, cu Comisia și cu instituțiile culturale, cu respectarea responsabilităților ce le revin, în vederea stabilirii unui model economic și de guvernanță care să asigure succesul și perenitatea bibliotecii EUROPEANA.

---

(1)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(2)  JO C 297, 7.12.2006, p. 1.

(3)  2006/2040 (INI).

(4)  Doc. 12580/08.

(5)  Decizia Comisiei din 22 martie 2007 (JO L 119, 9.5.2007, p. 45).

(6)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2006 (JO L 46, 16.2.2006, p. 32).

(7)  Studii privind progresele înregistrate în domeniul digitalizării în cultură în Uniunea Europeană, privind impactul socio-economic al conservării pe termen lung a resurselor digitale și privind impactul socio-economic al resurselor aparținând domeniului public.

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/20

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar

(2008/C 319/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

ÎNTRUCÂT:

| 1. | Concluziile Consiliului European de la Lisabona din 23-24 martie 2000 (1) au subliniat faptul că investițiile în educație și formare sunt de o importanță capitală în economia europeană bazată pe cunoaștere. |
| --- | --- |

1.

Concluziile Consiliului European de la Lisabona din 23-24 martie 2000 (1) au subliniat faptul că investițiile în educație și formare sunt de o importanță capitală în economia europeană bazată pe cunoaștere.

| 2. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 12 februarie 2001 privind cooperarea europeană în evaluarea calității în educația școlară (2) a invitat statele membre să sprijine îmbunătățirea evaluării calității învățământului școlar. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 12 februarie 2001 privind cooperarea europeană în evaluarea calității în educația școlară (2) a invitat statele membre să sprijine îmbunătățirea evaluării calității învățământului școlar.

| 3. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind eficiența și echitatea în educație și formare (3) au invitat statele membre să asigure orientarea eficientă a reformelor și a investiției în educație și formare, în vederea îmbunătățirii calității și a echității, insistând îndeosebi asupra învățământului preprimar și privilegiind programe de prevenire timpurie și sisteme educative și de formare echitabile. |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind eficiența și echitatea în educație și formare (3) au invitat statele membre să asigure orientarea eficientă a reformelor și a investiției în educație și formare, în vederea îmbunătățirii calității și a echității, insistând îndeosebi asupra învățământului preprimar și privilegiind programe de prevenire timpurie și sisteme educative și de formare echitabile.

| 4. | Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 (4) a instituit un program de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

4.

Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 (4) a instituit un program de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții.

| 5. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (5) a stabilit cunoștințele, aptitudinile și atitudinile de bază pe care trebuie să le dobândească toți elevii până la sfârșitul pregătirii și formării inițiale, pentru a se integra în societatea bazată pe cunoaștere și care, dat fiind caracterul lor transversal, implică o abordare a predării care nu este limitată de frontierele tradiționale dintre discipline. |
| --- | --- |

5.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (5) a stabilit cunoștințele, aptitudinile și atitudinile de bază pe care trebuie să le dobândească toți elevii până la sfârșitul pregătirii și formării inițiale, pentru a se integra în societatea bazată pe cunoaștere și care, dat fiind caracterul lor transversal, implică o abordare a predării care nu este limitată de frontierele tradiționale dintre discipline.

| 6. | Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 (6) a evidențiat necesitatea de a ajuta persoanele să dobândească noi competențe pentru locuri de muncă noi și de a crește nivelurile generale de competențe, propunând o formare și o educație inițiale și continue și competențe de cea mai înaltă calitate, pentru a menține și consolida capacitățile de inovare ale persoanelor, capacități necesare creșterii competitivității, creșterii economice și ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

6.

Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 (6) a evidențiat necesitatea de a ajuta persoanele să dobândească noi competențe pentru locuri de muncă noi și de a crește nivelurile generale de competențe, propunând o formare și o educație inițiale și continue și competențe de cea mai înaltă calitate, pentru a menține și consolida capacitățile de inovare ale persoanelor, capacități necesare creșterii competitivității, creșterii economice și ocupării forței de muncă.

| 7. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice (7) au subliniat necesitatea de a se garanta faptul că activitățile de pregătire inițială, de sprijin la început de carieră și de perfecționare profesională a cadrelor didactice sunt coordonate, coerente, dispun de resurse adecvate și au calitatea corespunzătoare. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice (7) au subliniat necesitatea de a se garanta faptul că activitățile de pregătire inițială, de sprijin la început de carieră și de perfecționare profesională a cadrelor didactice sunt coordonate, coerente, dispun de resurse adecvate și au calitatea corespunzătoare.

| 8. | Concluziile Consiliului European din martie 2008 (8) au subliniat faptul că un factor-cheie pentru creșterea economică viitoare este dezvoltarea deplină a potențialului de inovare și creativitate al cetățenilor europeni, care se bazează pe cultura și excelența științifică europene, și au îndemnat statele membre să reducă în mod substanțial numărul tinerilor care nu sunt capabili să citească corect și numărul celor care abandonează prematur sistemul școlar și să îmbunătățească rezultatele persoanelor care studiază provenite din medii de migranți sau din grupuri defavorizate. |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului European din martie 2008 (8) au subliniat faptul că un factor-cheie pentru creșterea economică viitoare este dezvoltarea deplină a potențialului de inovare și creativitate al cetățenilor europeni, care se bazează pe cultura și excelența științifică europene, și au îndemnat statele membre să reducă în mod substanțial numărul tinerilor care nu sunt capabili să citească corect și numărul celor care abandonează prematur sistemul școlar și să îmbunătățească rezultatele persoanelor care studiază provenite din medii de migranți sau din grupuri defavorizate.

| 9. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și inovării prin educație și formare (9) au subliniat necesitatea crescândă a măsurilor la nivel național, precum și a cooperării la nivelul Uniunii Europene, în vederea realizării unor schimbări necesare pentru ca școala să poată pregăti în mod adecvat elevii să facă față mizelor și problemelor majore ale unei lumi în rapidă transformare. |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și inovării prin educație și formare (9) au subliniat necesitatea crescândă a măsurilor la nivel național, precum și a cooperării la nivelul Uniunii Europene, în vederea realizării unor schimbări necesare pentru ca școala să poată pregăti în mod adecvat elevii să facă față mizelor și problemelor majore ale unei lumi în rapidă transformare.

SALUTĂ Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 3 iulie 2008 intitulată Îmbunătățirea competențelor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar, care propune un calendar de cooperare între statele membre în vederea accelerării și consolidării dezvoltării sistemelor școlare.

REAFIRMĂ CĂ:

| 1. | Educația obligatorie gratuită este un drept fundamental al tuturor cetățenilor, asigurarea acesteia fiind de datoria autorităților publice, iar organizarea sa ținând de responsabilitatea statelor membre. |
| --- | --- |

1.

Educația obligatorie gratuită este un drept fundamental al tuturor cetățenilor, asigurarea acesteia fiind de datoria autorităților publice, iar organizarea sa ținând de responsabilitatea statelor membre.

| 2. | Educația școlară, incluzând toate formele de educație școlară până la sfârșitul învățământului secundar, clădește bazele învățării de-a lungul vieții, permițând elevilor dobândirea competențelor fundamentale de care au nevoie pentru a se orienta de-a lungul întregului lor parcurs personal și profesional. |
| --- | --- |

2.

Educația școlară, incluzând toate formele de educație școlară până la sfârșitul învățământului secundar, clădește bazele învățării de-a lungul vieții, permițând elevilor dobândirea competențelor fundamentale de care au nevoie pentru a se orienta de-a lungul întregului lor parcurs personal și profesional.

| 3. | Educația școlară reprezintă un mijloc important de socializare a indivizilor și de transmitere către generațiile viitoare a valorilor, competențelor, cunoștințelor și atitudinilor necesare pentru democrație, atitudine cetățenească, dialog intercultural și dezvoltare personală și, totodată, joacă un rol esențial în dobândirea competențelor fundamentale necesare unei integrări reușite în viața economică. |
| --- | --- |

3.

Educația școlară reprezintă un mijloc important de socializare a indivizilor și de transmitere către generațiile viitoare a valorilor, competențelor, cunoștințelor și atitudinilor necesare pentru democrație, atitudine cetățenească, dialog intercultural și dezvoltare personală și, totodată, joacă un rol esențial în dobândirea competențelor fundamentale necesare unei integrări reușite în viața economică.

| 4. | Școala are datoria de a oferi elevilor educația care să le permită adaptarea la un mediu tot mai globalizat, competitiv, diversificat și complex în care creativitatea, capacitatea de inovare, spiritul de inițiativă, spiritul antreprenorial și angajamentul de a continua învățarea sunt la fel de importante ca și cunoștințele tematice specifice. |
| --- | --- |

4.

Școala are datoria de a oferi elevilor educația care să le permită adaptarea la un mediu tot mai globalizat, competitiv, diversificat și complex în care creativitatea, capacitatea de inovare, spiritul de inițiativă, spiritul antreprenorial și angajamentul de a continua învățarea sunt la fel de importante ca și cunoștințele tematice specifice.

| 5. | Deși responsabilitatea organizării și a conținutului sistemelor de învățământ și de formare revine fiecărui stat membru în parte și deși instituțiile de învățământ școlar pot beneficia uneori de un grad considerabil de autonomie, cooperarea europeană joacă un rol important. Aceasta poate ajuta statele membre să răspundă provocărilor comune, îndeosebi prin intermediul metodei deschise de coordonare. |
| --- | --- |

5.

Deși responsabilitatea organizării și a conținutului sistemelor de învățământ și de formare revine fiecărui stat membru în parte și deși instituțiile de învățământ școlar pot beneficia uneori de un grad considerabil de autonomie, cooperarea europeană joacă un rol important. Aceasta poate ajuta statele membre să răspundă provocărilor comune, îndeosebi prin intermediul metodei deschise de coordonare.

| 6. | Statele membre au un interes comun în a coopera pentru a putea beneficia de diversitatea practicilor inovatoare și de înaltă calitate existente în sistemele școlare din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

6.

Statele membre au un interes comun în a coopera pentru a putea beneficia de diversitatea practicilor inovatoare și de înaltă calitate existente în sistemele școlare din Uniunea Europeană.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 1. | Având în vedere contribuția esențială pe care o aduc la creșterea economică viitoare, la competitivitatea pe termen lung și la coeziunea socială în Uniune, precum și la promovarea unei atitudini cetățenești active, educația și formarea ar trebui să rămână priorități-cheie ale următorului ciclu al procesului de la Lisabona. |
| --- | --- |

1.

Având în vedere contribuția esențială pe care o aduc la creșterea economică viitoare, la competitivitatea pe termen lung și la coeziunea socială în Uniune, precum și la promovarea unei atitudini cetățenești active, educația și formarea ar trebui să rămână priorități-cheie ale următorului ciclu al procesului de la Lisabona.

| 2. | Dezvoltarea sistemelor școlare trebuie să continue, pentru a asigura menținerea coeziunii sociale și pentru ca fiecare tânăr să fie în măsură, datorită unei școli mai accesibile și care oferă posibilități mai generoase, să își dezvolte întregul potențial și să devină un participant activ al societății emergente bazate pe cunoaștere. |
| --- | --- |

2.

Dezvoltarea sistemelor școlare trebuie să continue, pentru a asigura menținerea coeziunii sociale și pentru ca fiecare tânăr să fie în măsură, datorită unei școli mai accesibile și care oferă posibilități mai generoase, să își dezvolte întregul potențial și să devină un participant activ al societății emergente bazate pe cunoaștere.

| 3. | Instituțiile de învățământ școlar trebuie să favorizeze creativitatea, spiritul de inovație și spiritul antreprenorial al elevilor, oferindu-le medii de lucru stimulatoare. În acest sens, instituțiile de învățământ școlar ar trebui să fie ele însele locuri creative și dinamice, deschise către cooperare și parteneriat cu întreaga lume, care să încurajeze cultura evaluării atât interne, cât și externe, implicând de asemenea familiile elevilor, în scopul identificării posibilelor perspective de schimbare și de îmbunătățire. |
| --- | --- |

3.

Instituțiile de învățământ școlar trebuie să favorizeze creativitatea, spiritul de inovație și spiritul antreprenorial al elevilor, oferindu-le medii de lucru stimulatoare. În acest sens, instituțiile de învățământ școlar ar trebui să fie ele însele locuri creative și dinamice, deschise către cooperare și parteneriat cu întreaga lume, care să încurajeze cultura evaluării atât interne, cât și externe, implicând de asemenea familiile elevilor, în scopul identificării posibilelor perspective de schimbare și de îmbunătățire.

| 4. | Progresele rămân, în medie, insuficiente în privința celor trei criterii de referință europene direct legate de educația școlară, pe care Consiliul le-a adoptat pentru anul 2010, și anume numărul celor care abandonează prematur sistemul școlar, alfabetizarea la citire și absolvirea învățământului secundar superior. |
| --- | --- |

4.

Progresele rămân, în medie, insuficiente în privința celor trei criterii de referință europene direct legate de educația școlară, pe care Consiliul le-a adoptat pentru anul 2010, și anume numărul celor care abandonează prematur sistemul școlar, alfabetizarea la citire și absolvirea învățământului secundar superior.

| 5. | O abordare coerentă a chestiunii dezvoltării competențelor, întemeiată pe cadrul european de referință al competențelor fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (10), implică necesitatea unor eforturi mai susținute în vederea îmbunătățirii alfabetizării la citire și a altor competențe de bază, precum și necesitatea unor abordări mai personalizate ale învățării, care să răspundă nevoilor individuale ale fiecărui elev, să implice forme de evaluare adecvate și să conducă la o mai bună motivare în vederea învățării. |
| --- | --- |

5.

O abordare coerentă a chestiunii dezvoltării competențelor, întemeiată pe cadrul european de referință al competențelor fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (10), implică necesitatea unor eforturi mai susținute în vederea îmbunătățirii alfabetizării la citire și a altor competențe de bază, precum și necesitatea unor abordări mai personalizate ale învățării, care să răspundă nevoilor individuale ale fiecărui elev, să implice forme de evaluare adecvate și să conducă la o mai bună motivare în vederea învățării.

| 6. | Pentru a asigura înalta calitate, echitatea și totodată eficacitatea sistemelor de învățământ și de formare (11), sunt necesare un învățământ preprimar de o mai bună calitate și mai accesibil, școli ambițioase care să ofere oportunități echitabile tuturor elevilor, indiferent de grupul din care provin, precum și un învățământ care să asigure un echilibru adecvat între cunoștințele generale și cele specializate pentru copiii cu nevoi speciale. |
| --- | --- |

6.

Pentru a asigura înalta calitate, echitatea și totodată eficacitatea sistemelor de învățământ și de formare (11), sunt necesare un învățământ preprimar de o mai bună calitate și mai accesibil, școli ambițioase care să ofere oportunități echitabile tuturor elevilor, indiferent de grupul din care provin, precum și un învățământ care să asigure un echilibru adecvat între cunoștințele generale și cele specializate pentru copiii cu nevoi speciale.

| 7. | De asemenea, este necesară intensificarea eforturilor de punere în aplicare a concluziilor Consiliului din noiembrie 2007 (12), care invită statele membre să asigure standarde înalte de pregătire inițială a cadrelor didactice, să le ofere activități de sprijin la început de carieră și de perfecționare profesională continuă — activități coordonate, coerente, dispunând de resurse adecvate și având o calitate corespunzătoare —, să atragă către profesia de cadru didactic persoanele cele mai capabile și să depună eforturi în vederea păstrării lor în această profesie, să caute soluții în cazul unor performanțe slabe, să sprijine toți elevii în valorificarea pe deplin a potențialului lor, precum și să creeze medii școlare în care cadrele didactice să își împărtășească experiența și care să pună accentul pe îmbunătățirea procesului de învățare al elevilor. |
| --- | --- |

7.

De asemenea, este necesară intensificarea eforturilor de punere în aplicare a concluziilor Consiliului din noiembrie 2007 (12), care invită statele membre să asigure standarde înalte de pregătire inițială a cadrelor didactice, să le ofere activități de sprijin la început de carieră și de perfecționare profesională continuă — activități coordonate, coerente, dispunând de resurse adecvate și având o calitate corespunzătoare —, să atragă către profesia de cadru didactic persoanele cele mai capabile și să depună eforturi în vederea păstrării lor în această profesie, să caute soluții în cazul unor performanțe slabe, să sprijine toți elevii în valorificarea pe deplin a potențialului lor, precum și să creeze medii școlare în care cadrele didactice să își împărtășească experiența și care să pună accentul pe îmbunătățirea procesului de învățare al elevilor.

CONVIN ASUPRA URMĂTOARELOR PRIORITĂȚI PENTRU COOPERAREA EUROPEANĂ ÎN DOMENIUL ÎNVĂȚĂMÂNTULUI ȘCOLAR:

| 1. | garantarea și îmbunătățirea dobândirii de competențe fundamentale, în special alfabetizarea și aritmetica elementară; |
| --- | --- |

1.

garantarea și îmbunătățirea dobândirii de competențe fundamentale, în special alfabetizarea și aritmetica elementară;

| 2. | intensificarea rolului primordial al școlii în promovarea unei societăți favorabile incluziunii și în sporirea coeziunii sociale, prin asigurarea unui învățământ de înaltă calitate pentru toți elevii, în conformitate cu principiul echității; |
| --- | --- |

2.

intensificarea rolului primordial al școlii în promovarea unei societăți favorabile incluziunii și în sporirea coeziunii sociale, prin asigurarea unui învățământ de înaltă calitate pentru toți elevii, în conformitate cu principiul echității;

| 3. | promovarea profesiei de cadru didactic și îmbunătățirea formării inițiale și continue a personalului didactic și a cadrelor de conducere. |
| --- | --- |

3.

promovarea profesiei de cadru didactic și îmbunătățirea formării inițiale și continue a personalului didactic și a cadrelor de conducere.

INVITĂ STATELE MEMBRE, CU SPRIJINUL COMISIEI:

| 1. | Să conlucreze, în cadrul metodei deschise de coordonare, în vederea îmbunătățirii cooperării europene în scopul de a promova prioritățile politice enunțate în prezentele concluzii. |
| --- | --- |

1.

Să conlucreze, în cadrul metodei deschise de coordonare, în vederea îmbunătățirii cooperării europene în scopul de a promova prioritățile politice enunțate în prezentele concluzii.

| 2. | Atunci când dau curs recomandării privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții, să își concentreze cooperarea asupra:






  — | îmbunătățirii nivelului de alfabetizare și de aritmetică elementară, precum și promovării învățării a cel puțin două limbi străine pe lângă limba maternă, |
| --- | --- | --- |

2.

Atunci când dau curs recomandării privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții, să își concentreze cooperarea asupra:

—

îmbunătățirii nivelului de alfabetizare și de aritmetică elementară, precum și promovării învățării a cel puțin două limbi străine pe lângă limba maternă,

| — | stimulării interesului elevilor pentru matematică, știință și tehnologie, în vederea formării spiritului științific de la vârste cât mai fragede, |
| --- | --- |

—

stimulării interesului elevilor pentru matematică, știință și tehnologie, în vederea formării spiritului științific de la vârste cât mai fragede,

| — | consolidării competențelor din diferitele discipline, dar și a celor transversale, în special asimilarea tehnicilor de învățare și a competențelor sociale și civice, |
| --- | --- |

—

consolidării competențelor din diferitele discipline, dar și a celor transversale, în special asimilarea tehnicilor de învățare și a competențelor sociale și civice,

| — | îmbunătățirii tehnicilor de evaluare în contextul învățării individualizate. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirii tehnicilor de evaluare în contextul învățării individualizate.

| 3. | Atunci când dau curs concluziilor Consiliului privind eficiența și echitatea în educație și formare, să își concentreze cooperarea asupra:






  — | asigurării unui învățământ preprimar accesibil și de înaltă calitate, |
| --- | --- | --- |

3.

Atunci când dau curs concluziilor Consiliului privind eficiența și echitatea în educație și formare, să își concentreze cooperarea asupra:

—

asigurării unui învățământ preprimar accesibil și de înaltă calitate,

| — | reducerii numărului de elevi care părăsesc prematur sistemul școlar, |
| --- | --- |

—

reducerii numărului de elevi care părăsesc prematur sistemul școlar,

| — | combaterii inegalităților și consolidării incluziunii sociale, prin efortul de a reduce performanțele slabe ale elevilor și de a îmbunătăți performanțele școlilor, |
| --- | --- |

—

combaterii inegalităților și consolidării incluziunii sociale, prin efortul de a reduce performanțele slabe ale elevilor și de a îmbunătăți performanțele școlilor,

| — | asigurării unor tranziții reușite între diferitele tipuri de școli și diferitele niveluri, precum și către educația și formarea de-a lungul vieții, în special prin îmbunătățirea accesibilității și calității serviciilor de informare, de orientare și de consiliere, |
| --- | --- |

—

asigurării unor tranziții reușite între diferitele tipuri de școli și diferitele niveluri, precum și către educația și formarea de-a lungul vieții, în special prin îmbunătățirea accesibilității și calității serviciilor de informare, de orientare și de consiliere,

| — | asigurării accesului la oferte și servicii de educație de înaltă calitate, în special pentru copiii și tinerii care se confruntă cu situații personale, sociale, culturale și/sau economice dezavantajoase și, prin urmare, au nevoie de sprijin specific în vederea concretizării potențialului lor de învățare, |
| --- | --- |

—

asigurării accesului la oferte și servicii de educație de înaltă calitate, în special pentru copiii și tinerii care se confruntă cu situații personale, sociale, culturale și/sau economice dezavantajoase și, prin urmare, au nevoie de sprijin specific în vederea concretizării potențialului lor de învățare,

| — | detectării timpurii a dificultăților de învățare și elaborării unor soluții bazate pe abordări pedagogice mai personalizate, adaptate nevoilor și capacităților fiecărui elev, |
| --- | --- |

—

detectării timpurii a dificultăților de învățare și elaborării unor soluții bazate pe abordări pedagogice mai personalizate, adaptate nevoilor și capacităților fiecărui elev,

| — | asigurării de sprijin pentru învățare, adecvat și în timp util, tuturor elevilor cu nevoi speciale, atât celor din școlile generale, cât și celor din școlile specializate, |
| --- | --- |

—

asigurării de sprijin pentru învățare, adecvat și în timp util, tuturor elevilor cu nevoi speciale, atât celor din școlile generale, cât și celor din școlile specializate,

| — | îmbunătățirii guvernanței școlilor și a deschiderii acestora către realitatea înconjurătoare. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirii guvernanței școlilor și a deschiderii acestora către realitatea înconjurătoare.

| 4. | Atunci când dau curs concluziilor Consiliului privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice, să își concentreze cooperarea asupra:






  — | sporirii atractivității profesiei de cadru didactic, |
| --- | --- | --- |

4.

Atunci când dau curs concluziilor Consiliului privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice, să își concentreze cooperarea asupra:

—

sporirii atractivității profesiei de cadru didactic,

| — | acordării posibilității de participare la programe structurate de sprijin la începutul carierei tuturor cadrelor didactice debutante, |
| --- | --- |

—

acordării posibilității de participare la programe structurate de sprijin la începutul carierei tuturor cadrelor didactice debutante,

| — | îmbunătățirii ofertei și calității programelor de formare continuă a cadrelor didactice, precum și a nivelului de participare la aceste programe, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirii ofertei și calității programelor de formare continuă a cadrelor didactice, precum și a nivelului de participare la aceste programe,

| — | revizuirii politicilor de recrutare, repartizare, păstrare și mobilitate a cadrelor didactice, pentru a le maximiza impactul asupra calității învățământului școlar, |
| --- | --- |

—

revizuirii politicilor de recrutare, repartizare, păstrare și mobilitate a cadrelor didactice, pentru a le maximiza impactul asupra calității învățământului școlar,

| — | sporirii posibilităților oferite cadrelor didactice de a petrece o parte a timpului lor de lucru într-un alt stat membru pentru a își putea aprofunda propria educație și formare, pentru a dobândi experiențe de lucru noi și pentru a își îmbunătăți cunoștințele de limbi străine, |
| --- | --- |

—

sporirii posibilităților oferite cadrelor didactice de a petrece o parte a timpului lor de lucru într-un alt stat membru pentru a își putea aprofunda propria educație și formare, pentru a dobândi experiențe de lucru noi și pentru a își îmbunătăți cunoștințele de limbi străine,

| — | îmbunătățirii sistemului de recrutare și de formare a cadrelor de conducere a instituțiilor de învățământ școlar, în vederea consolidării competențelor lor de gestionare și de predare. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirii sistemului de recrutare și de formare a cadrelor de conducere a instituțiilor de învățământ școlar, în vederea consolidării competențelor lor de gestionare și de predare.

| 5. | Să utilizeze toate instrumentele relevante, precum cele care fac parte din metoda deschisă de coordonare, Programul de învățare continuă, cel de al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și, în funcție de prioritățile naționale, Fondul Social European, pentru a promova obiectivele menționate anterior. |
| --- | --- |

5.

Să utilizeze toate instrumentele relevante, precum cele care fac parte din metoda deschisă de coordonare, Programul de învățare continuă, cel de al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și, în funcție de prioritățile naționale, Fondul Social European, pentru a promova obiectivele menționate anterior.

| 6. | Să desfășoare, cu participarea factorilor de decizie la nivel înalt din statele membre, un dialog periodic cu privire la diferite chestiuni din domeniul învățământului, inclusiv promovarea creativității și a capacității de inovare atât în cadrul sistemului de învățământ școlar, cât și prin intermediul acestuia. |
| --- | --- |

6.

Să desfășoare, cu participarea factorilor de decizie la nivel înalt din statele membre, un dialog periodic cu privire la diferite chestiuni din domeniul învățământului, inclusiv promovarea creativității și a capacității de inovare atât în cadrul sistemului de învățământ școlar, cât și prin intermediul acestuia.

INVITĂ COMISIA:

să propună modalități adecvate de cooperare și schimb de bune practici în domeniile prevăzute în prezentele concluzii, în contextul pregătirilor pentru un nou cadru strategic de cooperare europeană în domeniul educației și formării începând cu anul 2010.

---

(1)  Doc. SN 100/1/00 REV 1, punctul 25.

(2)  JO L 60, 1.3.2001.

(3)  JO C 298, 8.12.2006.

(4)  JO L 327, 24.11.2006.

(5)  JO L 394, 30.12.2006.

(6)  JO C 290, 4.12.2007.

(7)  JO C 300, 12.12.2007.

(8)  Doc. 7652/08, punctul 15, p. 10.

(9)  JO C 141, 7.6.2008, p. 17.

(10)  JO L 394, 30.12.2006.

(11)  Concluziile Consiliului European din martie 2006 (Doc. 7775/06, punctul 23, p. 6).

(12)  JO C 300, 12.12.2007.

---

Comisie

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/23

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 decembrie 2008

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3340 |
| JPY | yen japonez | 120,21 |
| DKK | coroana daneză | 7,4499 |
| GBP | lira sterlină | 0,89235 |
| SEK | coroana suedeză | 10,6625 |
| CHF | franc elvețian | 1,5746 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,2110 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,990 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 264,50 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7095 |
| PLN | zlot polonez | 3,9592 |
| RON | leu românesc nou | 3,9290 |
| SKK | coroana slovacă | 30,170 |
| TRY | lira turcească | 2,0987 |
| AUD | dolar australian | 2,0291 |
| CAD | dolar canadian | 1,6598 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3384 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4500 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9876 |
| KRW | won sud-coreean | 1 833,58 |
| ZAR | rand sud-african | 13,5835 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1282 |
| HRK | kuna croată | 7,1805 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 074,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7791 |
| PHP | peso Filipine | 64,230 |
| RUB | rubla rusească | 37,0077 |
| THB | baht thailandez | 46,710 |
| BRL | real brazilian | 3,1993 |
| MXN | peso mexican | 17,8723 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3340

JPY

yen japonez

120,21

DKK

coroana daneză

7,4499

GBP

lira sterlină

0,89235

SEK

coroana suedeză

10,6625

CHF

franc elvețian

1,5746

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,2110

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,990

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

264,50

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7095

PLN

zlot polonez

3,9592

RON

leu românesc nou

3,9290

SKK

coroana slovacă

30,170

TRY

lira turcească

2,0987

AUD

dolar australian

2,0291

CAD

dolar canadian

1,6598

HKD

dolar Hong Kong

10,3384

NZD

dolar neozeelandez

2,4500

SGD

dolar Singapore

1,9876

KRW

won sud-coreean

1 833,58

ZAR

rand sud-african

13,5835

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1282

HRK

kuna croată

7,1805

IDR

rupia indoneziană

15 074,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,7791

PHP

peso Filipine

64,230

RUB

rubla rusească

37,0077

THB

baht thailandez

46,710

BRL

real brazilian

3,1993

MXN

peso mexican

17,8723

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 319/10)

| 1. | La data de 2 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4, și în urma unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5), din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Jysk Stålindustrie ApS („Jysk”, Danemarca), care aparține de grupul Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Țările de Jos), controlat de dl. Vladimir Lisin care deține, în egală măsură, controlul asupra Novolipetsk Steel („NLMK”, Rusia), dobândește controlul unic asupra întreprinderii Volgo-Balt Transport Holding Limited („Volgo-Balt”, Cipru), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 2 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4, și în urma unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5), din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Jysk Stålindustrie ApS („Jysk”, Danemarca), care aparține de grupul Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Țările de Jos), controlat de dl. Vladimir Lisin care deține, în egală măsură, controlul asupra Novolipetsk Steel („NLMK”, Rusia), dobândește controlul unic asupra întreprinderii Volgo-Balt Transport Holding Limited („Volgo-Balt”, Cipru), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul UCLH: servicii portuare și servicii de arimare în Rusia, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul UCLH: servicii portuare și servicii de arimare în Rusia,

| — | în cazul Jysk: holding, |
| --- | --- |

—

în cazul Jysk: holding,

| — | în cazul NLMK: producția de oțel (produse plate din oțel carbon și oțel electric), |
| --- | --- |

—

în cazul NLMK: producția de oțel (produse plate din oțel carbon și oțel electric),

| — | în cazul Volgo-Balt: transportul mărfurilor uscate pe mare în Europa și Africa de Nord și pe căile navigabile interioare din Rusia, transportul produselor petroliere pe căile navigabile interioare din Rusia, turism și servicii pentru pasageri în Rusia. |
| --- | --- |

—

în cazul Volgo-Balt: transportul mărfurilor uscate pe mare în Europa și Africa de Nord și pe căile navigabile interioare din Rusia, transportul produselor petroliere pe căile navigabile interioare din Rusia, turism și servicii pentru pasageri în Rusia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/25

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 319/11)

| 1. | La data de 4 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care Sumitomo Electric Industries Ltd („SEI”, Japonia) și Nexans group („Nexans”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra Opticable („Opticable”, Belgia), controlată în prezent exclusiv de Nexans, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 4 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care Sumitomo Electric Industries Ltd („SEI”, Japonia) și Nexans group („Nexans”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra Opticable („Opticable”, Belgia), controlată în prezent exclusiv de Nexans, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii SEI: fabricarea și comercializarea de fire, cablaj și cabluri electrice, precum și de fibre optice și de cabluri din fibră optică pentru telecomunicații, pentru aplicații terestre, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii SEI: fabricarea și comercializarea de fire, cablaj și cabluri electrice, precum și de fibre optice și de cabluri din fibră optică pentru telecomunicații, pentru aplicații terestre,

| — | în cazul întreprinderii Nexans: își desfășoară activitatea în industria cablurilor, oferind o gamă largă de cabluri și de sisteme de cablare pe piețele infrastructurii, industriei, construcțiilor și rețelelor locale. Ca activitate complementară, furnizează și cabluri din fibră optică, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Nexans: își desfășoară activitatea în industria cablurilor, oferind o gamă largă de cabluri și de sisteme de cablare pe piețele infrastructurii, industriei, construcțiilor și rețelelor locale. Ca activitate complementară, furnizează și cabluri din fibră optică,

| — | în cazul întreprinderii Opticable: fabricarea și vânzarea în Europa de cabluri din fibră optică pentru aplicații terestre. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Opticable: fabricarea și vânzarea în Europa de cabluri din fibră optică pentru aplicații terestre.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/26

---

Renotificarea unei concentrări notificate anterior

(Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 319/12)

| 1. | La data de 5 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului, prin care întreprinderea Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Franța), care aparține grupului Sanofi-Aventis (Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Zentiva N.V. (Țările de Jos), prin licitație publică anunțată la 11 iulie 2008. |
| --- | --- |

1.

La data de 5 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului, prin care întreprinderea Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Franța), care aparține grupului Sanofi-Aventis (Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Zentiva N.V. (Țările de Jos), prin licitație publică anunțată la 11 iulie 2008.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Sanofi-Aventis: cercetarea, dezvoltarea, fabricarea și comercializarea de produse farmaceutice și vaccinuri umane, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Sanofi-Aventis: cercetarea, dezvoltarea, fabricarea și comercializarea de produse farmaceutice și vaccinuri umane,

| — | în cazul întreprinderii Zentiva: dezvoltarea, fabricarea și comercializarea de produse farmaceutice generice de marcă. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Zentiva: dezvoltarea, fabricarea și comercializarea de produse farmaceutice generice de marcă.

| 3. | Această notificare a fost declarată incompletă la 2 octombrie 2008. Întreprinderile în cauză au furnizat acum informațiile suplimentare solicitate. La data de 5 decembrie 2008, notificarea a fost considerată completă în sensul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. |
| --- | --- |

3.

Această notificare a fost declarată incompletă la 2 octombrie 2008. Întreprinderile în cauză au furnizat acum informațiile suplimentare solicitate. La data de 5 decembrie 2008, notificarea a fost considerată completă în sensul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva, la următoarea adresă:





  Commission des Communautés européennes |
| --- | --- |
| DG Concurrence |
| Greffe des concentrations |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva, la următoarea adresă:

Commission des Communautés européennes

DG Concurrence

Greffe des concentrations

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 319/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---