# Uradni list C 319/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 319 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5113. december 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 319

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5113. december 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2008/C 319/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zdravju in dobrem počutju mladih, z dne 20. novembra 2008 | 1 |
| 2008/C 319/02 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Boljše vključevanje vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja | 4 |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2008/C 319/03 | Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2008 o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2008/C 319/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zdravju in dobrem počutju mladih, z dne 20. novembra 2008

1

2008/C 319/02

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Boljše vključevanje vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja

4

PRIPOROČILA

Svet

2008/C 319/03

Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2008 o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji

8

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 319/04 | Sklepi Sveta o uvedbi znaka evropske dediščine v Evropski uniji | 11 |
| 2008/C 319/05 | Sklepi Sveta o arhitekturi: prispevek kulture k trajnostnemu razvoju | 13 |
| 2008/C 319/06 | Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o razvoju zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu ter preprečevanju in zatiranju piratstva v digitalnem okolju | 15 |
| 2008/C 319/07 | Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o evropski digitalni knjižnici EUROPEANA | 18 |
| 2008/C 319/08 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu | 20 |
| | Komisija |
| 2008/C 319/09 | Menjalni tečaji eura | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 319/04

Sklepi Sveta o uvedbi znaka evropske dediščine v Evropski uniji

11

2008/C 319/05

Sklepi Sveta o arhitekturi: prispevek kulture k trajnostnemu razvoju

13

2008/C 319/06

Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o razvoju zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu ter preprečevanju in zatiranju piratstva v digitalnem okolju

15

2008/C 319/07

Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o evropski digitalni knjižnici EUROPEANA

18

2008/C 319/08

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu

20

Komisija

2008/C 319/09

Menjalni tečaji eura

23

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 319/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Ponovna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 319/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Ponovna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 319/13

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zdravju in dobrem počutju mladih, z dne 20. novembra 2008

(2008/C 319/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA EVROPSKE UNIJE –

SO OPOZORILI:

| — | da je Evropska komisija v Beli knjigi iz 21. novembra 2001 z naslovom „Nova spodbuda za evropsko mladino“ (1), ki jo je Svet potrdil v sklepih z dne 14. februarja 2002, določila, da bi morali na zdravje gledati kot na dejavnik socialnega vključevanja in osamosvajanja mladih ter nujen element v razvijanju njihovega aktivnega državljanstva, |
| --- | --- |

—

da je Evropska komisija v Beli knjigi iz 21. novembra 2001 z naslovom „Nova spodbuda za evropsko mladino“ (1), ki jo je Svet potrdil v sklepih z dne 14. februarja 2002, določila, da bi morali na zdravje gledati kot na dejavnik socialnega vključevanja in osamosvajanja mladih ter nujen element v razvijanju njihovega aktivnega državljanstva,

| — | Svet je v resoluciji z dne 27. junija 2002 (2) določil okvir evropskega sodelovanja na področju mladine; eno od treh področij tega okvira je vključevanje mladinske razsežnosti v druge ustrezne evropske politike, |
| --- | --- |

—

Svet je v resoluciji z dne 27. junija 2002 (2) določil okvir evropskega sodelovanja na področju mladine; eno od treh področij tega okvira je vključevanje mladinske razsežnosti v druge ustrezne evropske politike,

| — | Evropski pakt za mlade, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 22. in 23. marca 2005, je eden od instrumentov, ki prispevajo k doseganju lizbonskih ciljev za rast in zaposlovanje, |
| --- | --- |

—

Evropski pakt za mlade, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 22. in 23. marca 2005, je eden od instrumentov, ki prispevajo k doseganju lizbonskih ciljev za rast in zaposlovanje,

| — | v skladu z resolucijo Sveta iz novembra 2005 o obravnavi zadev, ki se nanašajo na mlade v Evropi – izvajanje Evropskega pakta za mlade in spodbujanje dejavnega državljanstva (3), naj bi imel pri vključevanju mladinske razsežnosti v druge ustrezne evropske politike prednost zlasti zdrav življenjski slog mladih, |
| --- | --- |

—

v skladu z resolucijo Sveta iz novembra 2005 o obravnavi zadev, ki se nanašajo na mlade v Evropi – izvajanje Evropskega pakta za mlade in spodbujanje dejavnega državljanstva (3), naj bi imel pri vključevanju mladinske razsežnosti v druge ustrezne evropske politike prednost zlasti zdrav življenjski slog mladih,

| — | Svet je v resoluciji iz maja 2007 z naslovom „Ustvarjanje enakih možnosti za vse mlade – Polna participacija v družbi“ (4) pozval države članice, da določijo prednostna vprašanja mladih v politikah, ki vplivajo na njihovo kakovost življenja, kot je na primer zdravje, |
| --- | --- |

—

Svet je v resoluciji iz maja 2007 z naslovom „Ustvarjanje enakih možnosti za vse mlade – Polna participacija v družbi“ (4) pozval države članice, da določijo prednostna vprašanja mladih v politikah, ki vplivajo na njihovo kakovost življenja, kot je na primer zdravje,

| — | Komisija je v sporočilu iz septembra 2007 z naslovom „Spodbujanje polne udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi“ (5) pozvala države članice, naj sprejmejo pobude na področju zdravja mladih, |
| --- | --- |

—

Komisija je v sporočilu iz septembra 2007 z naslovom „Spodbujanje polne udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi“ (5) pozvala države članice, naj sprejmejo pobude na področju zdravja mladih,

| — | v sklepih Sveta z dne 16. novembra 2007 o transverzalnem pristopu k mladinski politiki (6) je navedeno, da bo Komisija vsaka tri leta pripravila poročilo Evropske unije o mladih; prvo poročilo bo pripravljeno leta 2009, |
| --- | --- |

—

v sklepih Sveta z dne 16. novembra 2007 o transverzalnem pristopu k mladinski politiki (6) je navedeno, da bo Komisija vsaka tri leta pripravila poročilo Evropske unije o mladih; prvo poročilo bo pripravljeno leta 2009,

| — | Svet je v sklepih z dne 6. decembra 2007 o Beli knjigi Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (7) poudaril, da je treba obravnavati ključne determinante zdravja, kot so prehrana, telesna dejavnost, uživanje alkohola, drog in tobaka in okoljska tveganja, ter upoštevati vlogo spola; poudaril je potrebo po spodbujanju zdravja na vsakodnevni ravni, tj. v okviru družine, šole, dela in v prostem času, |
| --- | --- |

—

Svet je v sklepih z dne 6. decembra 2007 o Beli knjigi Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (7) poudaril, da je treba obravnavati ključne determinante zdravja, kot so prehrana, telesna dejavnost, uživanje alkohola, drog in tobaka in okoljska tveganja, ter upoštevati vlogo spola; poudaril je potrebo po spodbujanju zdravja na vsakodnevni ravni, tj. v okviru družine, šole, dela in v prostem času,

| — | Svet je v resoluciji z dne 22. maja 2008 o participaciji mladih z manj priložnostmi (8) opozoril, da zdravstvene težave ovirajo aktivno participacijo mladih, države članice in Komisijo pa pozval, naj mlade prek zdravstvenih strategij spodbujajo k zdravemu življenjskemu slogu; |
| --- | --- |

—

Svet je v resoluciji z dne 22. maja 2008 o participaciji mladih z manj priložnostmi (8) opozoril, da zdravstvene težave ovirajo aktivno participacijo mladih, države članice in Komisijo pa pozval, naj mlade prek zdravstvenih strategij spodbujajo k zdravemu življenjskemu slogu;

UGOTAVLJAJO, DA:

| 1. | kljub temu, da je zdravje mladih v Evropi na splošno zadovoljivo, so nekateri vidiki zdravja zelo zaskrbljujoči, zlasti kar zadeva prehrano, telesno dejavnost, zlorabo alkohola, spolno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

1.

kljub temu, da je zdravje mladih v Evropi na splošno zadovoljivo, so nekateri vidiki zdravja zelo zaskrbljujoči, zlasti kar zadeva prehrano, telesno dejavnost, zlorabo alkohola, spolno in duševno zdravje;

| 2. | bi bilo treba posebno pozornost nameniti spodbujanju zdravega načina življenja in preventivnim ukrepom, zlasti v zvezi s spolnostjo, zlorabo alkohola in drog, kajenjem, prehranjevalnimi težavami, debelostjo, nasiljem, igrami na srečo ter odvisnostjo od informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

2.

bi bilo treba posebno pozornost nameniti spodbujanju zdravega načina življenja in preventivnim ukrepom, zlasti v zvezi s spolnostjo, zlorabo alkohola in drog, kajenjem, prehranjevalnimi težavami, debelostjo, nasiljem, igrami na srečo ter odvisnostjo od informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 3. | veliko dejavnikov, povezanih z življenjskimi pogoji, kot so revščina, nezaposlenost, negotovost glede zaposlitve, stanovanjske težave, prezgodnje opuščanje šolanja in diskriminacija, lahko škoduje zdravju in dobremu počutju mladih ter jih ovira pri tem, da bi v celoti izkoristiti storitve služb za preventivo in brezplačnega visokokakovostnega zdravstvenega sistema, kar lahko vpliva na njihovo zdravje in kakovost življenja; |
| --- | --- |

3.

veliko dejavnikov, povezanih z življenjskimi pogoji, kot so revščina, nezaposlenost, negotovost glede zaposlitve, stanovanjske težave, prezgodnje opuščanje šolanja in diskriminacija, lahko škoduje zdravju in dobremu počutju mladih ter jih ovira pri tem, da bi v celoti izkoristiti storitve služb za preventivo in brezplačnega visokokakovostnega zdravstvenega sistema, kar lahko vpliva na njihovo zdravje in kakovost življenja;

| 4. | se fantje in dekleta soočajo z različnimi težavami, kar zadeva njihovo zdravje in dobro počutje, zato bi morali vprašanje spola obravnavati skupaj z vprašanjem zdravja mladih; |
| --- | --- |

4.

se fantje in dekleta soočajo z različnimi težavami, kar zadeva njihovo zdravje in dobro počutje, zato bi morali vprašanje spola obravnavati skupaj z vprašanjem zdravja mladih;

| 5. | je zdravo fizično in družbeno okolje bistveno za zdrav razvoj. Treba bi si bilo prizadevati za bolj kakovostno okolje, v katerem mladi živijo, delajo in se učijo; |
| --- | --- |

5.

je zdravo fizično in družbeno okolje bistveno za zdrav razvoj. Treba bi si bilo prizadevati za bolj kakovostno okolje, v katerem mladi živijo, delajo in se učijo;

| 6. | imajo starši ključno vlogo pri zagotavljanju dobrega počutja mladih in njihovega zdravega okolja, zato bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi starše lahko podprli; |
| --- | --- |

6.

imajo starši ključno vlogo pri zagotavljanju dobrega počutja mladih in njihovega zdravega okolja, zato bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi starše lahko podprli;

POUDARJAJO, DA:

| 1. | so zdravje in dobro počutje mladih na eni strani ter njihovo socialno vključevanje in stopnja izobrazbe na drugi med seboj tesno povezani; |
| --- | --- |

1.

so zdravje in dobro počutje mladih na eni strani ter njihovo socialno vključevanje in stopnja izobrazbe na drugi med seboj tesno povezani;

| 2. | moramo mladim pomagati, da bi postali odgovornejši za svoje zdravje ter bolj samozavestni in samostojni, in sicer zlasti z osveščanjem o prednostih zdravega načina življenja in o tveganjih za zdravje; |
| --- | --- |

2.

moramo mladim pomagati, da bi postali odgovornejši za svoje zdravje ter bolj samozavestni in samostojni, in sicer zlasti z osveščanjem o prednostih zdravega načina življenja in o tveganjih za zdravje;

STRINJAJO SE, DA:

| 1. | je treba natančno poznati zdravstveno stanje, potrebe in pričakovanja deklet in fantov na področju zdravja ter s tem povezane in ustrezno ocenjene obstoječe prakse, izkušnje in pridobljena znanja, če želimo zagotoviti učinkovito in uspešno politiko za zdravje mladih, obenem pa v prirejenih strategijah bolje upoštevati posebnosti te skupine tako, da posvetimo pozornost morebitnim razlikam znotraj te skupine, ki so med drugim pogojene s starostjo, spolom, krajem bivanja ali ekonomsko-socialnimi razmerami, ter tako, da prednostno obravnavamo mlade z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

1.

je treba natančno poznati zdravstveno stanje, potrebe in pričakovanja deklet in fantov na področju zdravja ter s tem povezane in ustrezno ocenjene obstoječe prakse, izkušnje in pridobljena znanja, če želimo zagotoviti učinkovito in uspešno politiko za zdravje mladih, obenem pa v prirejenih strategijah bolje upoštevati posebnosti te skupine tako, da posvetimo pozornost morebitnim razlikam znotraj te skupine, ki so med drugim pogojene s starostjo, spolom, krajem bivanja ali ekonomsko-socialnimi razmerami, ter tako, da prednostno obravnavamo mlade z manj priložnostmi;

| 2. | je treba zdravje in dobro počutje mladih obravnavati v okviru celovitega in medsektorskega pristopa, ki zajema vsa ustrezna področja, zlasti pa sistem zdravstvenega varstva, formalno in neformalno izobraževanje, zaposlovanje in socialno vključevanje, otroštvo in družino, šport, kulturne dejavnosti, raziskave, okolje, medije in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

je treba zdravje in dobro počutje mladih obravnavati v okviru celovitega in medsektorskega pristopa, ki zajema vsa ustrezna področja, zlasti pa sistem zdravstvenega varstva, formalno in neformalno izobraževanje, zaposlovanje in socialno vključevanje, otroštvo in družino, šport, kulturne dejavnosti, raziskave, okolje, medije in varstvo potrošnikov;

| 3. | je za sprejetje zdravega načina življenja treba spodbujati telesno dejavnost in uravnoteženo prehrano; |
| --- | --- |

3.

je za sprejetje zdravega načina življenja treba spodbujati telesno dejavnost in uravnoteženo prehrano;

| 4. | bi bilo treba posebno pozornost nameniti duševnemu zdravju mladih, med drugim s spodbujanjem dobrega duševnega zdravja zlasti v okviru šol in mladinskega dela, ter preprečevanju samopoškodb in samomorov; |
| --- | --- |

4.

bi bilo treba posebno pozornost nameniti duševnemu zdravju mladih, med drugim s spodbujanjem dobrega duševnega zdravja zlasti v okviru šol in mladinskega dela, ter preprečevanju samopoškodb in samomorov;

| 5. | bi morala mladinska razsežnost zdravstvene politike zajemati javno politiko na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter bi morala temeljiti na širokem partnerstvu med akterji formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja, zdravstvenimi delavci, socialnimi in ekonomskimi partnerji, zlasti mladinskimi združenji, ter mediji; |
| --- | --- |

5.

bi morala mladinska razsežnost zdravstvene politike zajemati javno politiko na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter bi morala temeljiti na širokem partnerstvu med akterji formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja, zdravstvenimi delavci, socialnimi in ekonomskimi partnerji, zlasti mladinskimi združenji, ter mediji;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | podpirajo vključitev mladinske razsežnosti v zdravstvene pobude in izvajanje ukrepov za spodbujanje zdravja mladih, ki so prilagojeni, medsektorski, ustrezno usklajeni in se redno ocenjujejo; |
| --- | --- |

1.

podpirajo vključitev mladinske razsežnosti v zdravstvene pobude in izvajanje ukrepov za spodbujanje zdravja mladih, ki so prilagojeni, medsektorski, ustrezno usklajeni in se redno ocenjujejo;

| 2. | mlade in vse zainteresirane strani s področja politike mladih vključijo v pripravo in izvajanje zdravstvenih pobud, zlasti z vzajemnim učenjem; |
| --- | --- |

2.

mlade in vse zainteresirane strani s področja politike mladih vključijo v pripravo in izvajanje zdravstvenih pobud, zlasti z vzajemnim učenjem;

| 3. | si prizadevajo, da bi vsi mladi imeli dostop do dejavnosti v prostem času ter kulturnih in telesnih dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

si prizadevajo, da bi vsi mladi imeli dostop do dejavnosti v prostem času ter kulturnih in telesnih dejavnosti;

| 4. | v programih in politikah na področju obveščanja in medijev upoštevajo zdravje in dobro počutje mladih; |
| --- | --- |

4.

v programih in politikah na področju obveščanja in medijev upoštevajo zdravje in dobro počutje mladih;

| 5. | spodbujajo usposabljanje mladinskih delavcev in nevladnih organizacij, ki so dejavni na področju preventive, zdravja in dobrega počutja mladih, pri osnovnem svetovanju, zgodnjem ukrepanju, prepoznavanju težav mladih in opozarjanju drugih služb; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo usposabljanje mladinskih delavcev in nevladnih organizacij, ki so dejavni na področju preventive, zdravja in dobrega počutja mladih, pri osnovnem svetovanju, zgodnjem ukrepanju, prepoznavanju težav mladih in opozarjanju drugih služb;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 1. | zagotovi, da bo mladinska razsežnost upoštevana v pobudah, ki se nanašajo na zdravje; |
| --- | --- |

1.

zagotovi, da bo mladinska razsežnost upoštevana v pobudah, ki se nanašajo na zdravje;

| 2. | mlade in ustrezne zainteresirane strani s področja politike mladih vključi v vse ravni ukrepanja na tem področju; |
| --- | --- |

2.

mlade in ustrezne zainteresirane strani s področja politike mladih vključi v vse ravni ukrepanja na tem področju;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ:

| 1. | poglobijo znanje in razširijo raziskave na tem področju ter jih tudi redno posodabljajo, pri tem pa naj upoštevajo razlike glede zdravja in dobrega počutja mladih, ki so med drugim pogojene s spolom, starostjo, geografskimi in ekonomsko-socialnimi razmerami, spolno usmerjenostjo ali invalidnostjo; |
| --- | --- |

1.

poglobijo znanje in razširijo raziskave na tem področju ter jih tudi redno posodabljajo, pri tem pa naj upoštevajo razlike glede zdravja in dobrega počutja mladih, ki so med drugim pogojene s spolom, starostjo, geografskimi in ekonomsko-socialnimi razmerami, spolno usmerjenostjo ali invalidnostjo;

| 2. | podatke o zdravju in dobrem počutju mladih postopno vključijo v triletna poročila Komisije o položaju mladih v Evropi, pri tem pa naj uporabijo obstoječe vire; |
| --- | --- |

2.

podatke o zdravju in dobrem počutju mladih postopno vključijo v triletna poročila Komisije o položaju mladih v Evropi, pri tem pa naj uporabijo obstoječe vire;

| 3. | povečajo ozaveščenost o dejavnikih, ki vplivajo na zdravje mladih; |
| --- | --- |

3.

povečajo ozaveščenost o dejavnikih, ki vplivajo na zdravje mladih;

| 4. | spodbujajo izmenjavo dobrih praks v zvezi z zdravjem in dobrim počutjem mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, zlasti na podlagi obstoječih struktur; |
| --- | --- |

4.

spodbujajo izmenjavo dobrih praks v zvezi z zdravjem in dobrim počutjem mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, zlasti na podlagi obstoječih struktur;

| 5. | kar najbolj izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo sedanje politike, programi in drugi instrumenti Evropske unije, zlasti evropski strukturni skladi in program „Mladi v akciji“, da bi pripravile načrte za spodbujanje zdravja in dobrega počutja mladih; |
| --- | --- |

5.

kar najbolj izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo sedanje politike, programi in drugi instrumenti Evropske unije, zlasti evropski strukturni skladi in program „Mladi v akciji“, da bi pripravile načrte za spodbujanje zdravja in dobrega počutja mladih;

| 6. | na področju zdravja mladih okrepijo partnerstvo z mladimi, mladinskimi organizacijami, zainteresiranimi stranmi s področja mladine in civilno družbo. |
| --- | --- |

6.

na področju zdravja mladih okrepijo partnerstvo z mladimi, mladinskimi organizacijami, zainteresiranimi stranmi s področja mladine in civilno družbo.

---

(1)  14441/01 – COM(2001) 681 konč.

(2)  UL C 168, 13.7.2002, str. 2.

(3)  UL C 292, 24.11.2005, str. 5.

(4)  UL C 314, 22.12.2007, str. 1.

(5)  COM(2007) 498 konč.

(6)  UL C 282, 24.11.2007, str. 16.

(7)  15611/07.

(8)  UL C 141, 7.6.2008, str. 1.

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/4

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – „Boljše vključevanje vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja“

(2008/C 319/02)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | Zaradi vse bolj globalizirane trgovine in podaljšanja aktivne življenjske dobe je bolj kot kdaj koli potrebno nenehno prilagajanje veščin posameznika, da bi lahko bolje predvidevali verjetne ali nujne premike ter omogočili zanesljivo poklicno pot. |
| --- | --- |

1.

Zaradi vse bolj globalizirane trgovine in podaljšanja aktivne življenjske dobe je bolj kot kdaj koli potrebno nenehno prilagajanje veščin posameznika, da bi lahko bolje predvidevali verjetne ali nujne premike ter omogočili zanesljivo poklicno pot.

| 2. | Zaradi širitve Evropske unije so se povečale možnosti za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju ter na trgu dela, hkrati pa je treba državljane Unije pripraviti na to, da svoje izobraževalne in poklicne načrte postavijo v širši geografski okvir. |
| --- | --- |

2.

Zaradi širitve Evropske unije so se povečale možnosti za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju ter na trgu dela, hkrati pa je treba državljane Unije pripraviti na to, da svoje izobraževalne in poklicne načrte postavijo v širši geografski okvir.

| 3. | Njihovo življenje zaznamuje vse več prehodov: zlasti od šolskega k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, visokošolskem izobraževanju ali zaposlovanju ter od zaposlitve k brezposelnosti, nadaljnjem usposabljanju ali izstopu s trga dela. Orientacija je odločilnega pomena pri sprejemanju pomembnih odločitev, s katerimi se posameznik sooča vse življenje. V tem pogledu lahko omogoči, da se posameznikom zagotovijo varnejše poklicne poti na današnjem trgu dela ter večje ravnovesje med osebnim in poklicnim življenjem. |
| --- | --- |

3.

Njihovo življenje zaznamuje vse več prehodov: zlasti od šolskega k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, visokošolskem izobraževanju ali zaposlovanju ter od zaposlitve k brezposelnosti, nadaljnjem usposabljanju ali izstopu s trga dela. Orientacija je odločilnega pomena pri sprejemanju pomembnih odločitev, s katerimi se posameznik sooča vse življenje. V tem pogledu lahko omogoči, da se posameznikom zagotovijo varnejše poklicne poti na današnjem trgu dela ter večje ravnovesje med osebnim in poklicnim življenjem.

| 4. | Trg dela zaznamuje neravnovesje med trajno brezposelnostjo in težavami pri zaposlovanju v nekaterih sektorjih, orientacija pa omogoča učinkovitejši odziv na potrebe trga dela. |
| --- | --- |

4.

Trg dela zaznamuje neravnovesje med trajno brezposelnostjo in težavami pri zaposlovanju v nekaterih sektorjih, orientacija pa omogoča učinkovitejši odziv na potrebe trga dela.

| 5. | Socialna vključenost in enake možnosti so še vedno najpomembnejši izzivi politike izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja – |
| --- | --- |

5.

Socialna vključenost in enake možnosti so še vedno najpomembnejši izzivi politike izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja –

POTRJUJEJO:

opredelitev orientacije kot nenehnega procesa, ki državljanom omogoča, da v vseh starostnih obdobjih in vse življenje identificirajo svoje sposobnosti, kompetence in interese, sprejemajo odločitve na področju izobraževanja, usposabljanja in izbire poklica, ter se usmerjajo v izobraževanje in usposabljanje ter delovna in druga okolja, kjer lahko te sposobnosti in kompetence pridobijo in/ali jih uporabljajo. Orientacija zajema vrsto dejavnosti, ki so lahko skupinske ali namenjene posameznikom ter se nanašajo na informiranje, svetovanje, vrednotenje sposobnosti, podporo in spodbujanje razvijanja veščin odločanja ter vodenja poklicnega življenja.

OPOZARJAJO, DA:

| 1. | So v Resoluciji z dne 28. maja 2004 (1) o krepitvi politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije določeni temeljni cilji politike vseživljenjske orientacije za vse državljane Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

So v Resoluciji z dne 28. maja 2004 (1) o krepitvi politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije določeni temeljni cilji politike vseživljenjske orientacije za vse državljane Evropske unije.

| 2. | V priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2) je ob sklicevanju na več ključnih kompetenc poudarjeno, da je sposobnost poiskati priložnosti za izobraževanje in usposabljanje ter orientacijo in/ali podporo, ki je na voljo, bistvena za osebni razvoj posameznika in njegovo vključevanje v družbo. |
| --- | --- |

2.

V priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2) je ob sklicevanju na več ključnih kompetenc poudarjeno, da je sposobnost poiskati priložnosti za izobraževanje in usposabljanje ter orientacijo in/ali podporo, ki je na voljo, bistvena za osebni razvoj posameznika in njegovo vključevanje v družbo.

| 3. | Svet v Resoluciji z dne 15. novembra 2007 o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta (3) poziva države članice in Komisijo, naj usposobijo ljudi za nove zaposlitve v družbi znanja, in sicer s pomočjo poklicnega svetovanja, ki iskalcem zaposlitve omogoči, da opredelijo module usposobljenosti, potrebne za prestop k novi zaposlitvi na področjih, kjer obstajajo vrzeli v usposobljenosti za določen poklic. |
| --- | --- |

3.

Svet v Resoluciji z dne 15. novembra 2007 o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta (3) poziva države članice in Komisijo, naj usposobijo ljudi za nove zaposlitve v družbi znanja, in sicer s pomočjo poklicnega svetovanja, ki iskalcem zaposlitve omogoči, da opredelijo module usposobljenosti, potrebne za prestop k novi zaposlitvi na področjih, kjer obstajajo vrzeli v usposobljenosti za določen poklic.

| 4. | Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2008 o napredku pri izvajanju delovnega programa „Vseživljenjsko učenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije“ (4) opozarja, da je treba nameniti „posebno pozornost tudi vseživljenjskemu usmerjanju“. |
| --- | --- |

4.

Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2008 o napredku pri izvajanju delovnega programa „Vseživljenjsko učenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije“ (4) opozarja, da je treba nameniti „posebno pozornost tudi vseživljenjskemu usmerjanju“.

| 5. | Sklepi Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju (5) so pomemben instrument, ki omogoča ocenitev napredka pri uresničevanju ciljev iz lizbonske strategije in s katerim se lahko spremlja napredek držav članic na področju orientacije v okviru njihovih strategij vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

5.

Sklepi Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju (5) so pomemben instrument, ki omogoča ocenitev napredka pri uresničevanju ciljev iz lizbonske strategije in s katerim se lahko spremlja napredek držav članic na področju orientacije v okviru njihovih strategij vseživljenjskega učenja.

| 6. | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (6) vzpostavlja skupni referenčni okvir, ki bi moral služiti kot sredstvo za pretvorbo med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi in s katerim bi lahko spodbujali mobilnost dejavnih državljanov, orientacijo pa vključili v politike in prakse izobraževanja in zaposlovanja držav članic. |
| --- | --- |

6.

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (6) vzpostavlja skupni referenčni okvir, ki bi moral služiti kot sredstvo za pretvorbo med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi in s katerim bi lahko spodbujali mobilnost dejavnih državljanov, orientacijo pa vključili v politike in prakse izobraževanja in zaposlovanja držav članic.

| 7. | Svet v sklepih o izobraževanju odraslih z dne 22. maja 2008 (7) opozarja na ugodnosti, ki jih v gospodarskem in socialnem smislu ter za posameznika prinaša okrepitev izobraževanja odraslih, in vztraja, da so pravzaprav javni organi odgovorni za vzpostavitev kakovostnih sistemov informiranja in orientacije, temelječih na pristopu, ki je bolj usmerjen na ljudi, da bodo zares aktivnejši in samostojnejši pri izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

7.

Svet v sklepih o izobraževanju odraslih z dne 22. maja 2008 (7) opozarja na ugodnosti, ki jih v gospodarskem in socialnem smislu ter za posameznika prinaša okrepitev izobraževanja odraslih, in vztraja, da so pravzaprav javni organi odgovorni za vzpostavitev kakovostnih sistemov informiranja in orientacije, temelječih na pristopu, ki je bolj usmerjen na ljudi, da bodo zares aktivnejši in samostojnejši pri izobraževanju in usposabljanju.

UGOTAVLJAJO, DA:

| 1. | V nedavnih ocenjevalnih poročilih, zlasti v poročilu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) iz leta 2008 o izvajanju resolucije iz leta 2004, je poudarjeno, da so kljub doseženemu napredku potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev bolj kakovostnih storitev orientacije, pravičnejšega dostopa, usmerjenega na želje in potrebe državljanov, ter za usklajevanje in vzpostavljanje partnerstev med obstoječimi ponudbami storitev. |
| --- | --- |

1.

V nedavnih ocenjevalnih poročilih, zlasti v poročilu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) iz leta 2008 o izvajanju resolucije iz leta 2004, je poudarjeno, da so kljub doseženemu napredku potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev bolj kakovostnih storitev orientacije, pravičnejšega dostopa, usmerjenega na želje in potrebe državljanov, ter za usklajevanje in vzpostavljanje partnerstev med obstoječimi ponudbami storitev.

| 2. | Države članice so leta 2007 ustanovile Evropsko mrežo za razvoj politik vseživljenjske orientacije (ELGPN), v katero so vključeni predstavniki držav članic, ki so se odločile, da bodo sodelovale; s tem so se povečale možnosti, da se države članice učijo ena od druge in sodelujejo pri oblikovanju politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije. |
| --- | --- |

2.

Države članice so leta 2007 ustanovile Evropsko mrežo za razvoj politik vseživljenjske orientacije (ELGPN), v katero so vključeni predstavniki držav članic, ki so se odločile, da bodo sodelovale; s tem so se povečale možnosti, da se države članice učijo ena od druge in sodelujejo pri oblikovanju politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije.

| 3. | Treba je utrditi prednostne naloge, katerih namen je aktivno izvajanje politike orientacije v okviru nacionalnih strategij vseživljenjskega izobraževanja. Te prednostne naloge je treba formulirati kot ukrepe, pri tem pa uporabiti evropske instrumente in pripomočke. |
| --- | --- |

3.

Treba je utrditi prednostne naloge, katerih namen je aktivno izvajanje politike orientacije v okviru nacionalnih strategij vseživljenjskega izobraževanja. Te prednostne naloge je treba formulirati kot ukrepe, pri tem pa uporabiti evropske instrumente in pripomočke.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| — | okrepijo vlogo vseživljenjske orientacije v sklopu nacionalnih strategij vseživljenjskega učenja v skladu z lizbonsko strategijo in s strateškim okvirom za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

okrepijo vlogo vseživljenjske orientacije v sklopu nacionalnih strategij vseživljenjskega učenja v skladu z lizbonsko strategijo in s strateškim okvirom za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja,

| — | po potrebi izvedejo preglede politik in praks na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

po potrebi izvedejo preglede politik in praks na nacionalni ravni,

| — | v skladu z nacionalnimi razmerami in zakonodajo ter zato, da bi podprle vseživljenjske poklicne prehode državljanov, uporabijo naslednja vodilna načela (kakor so podrobno navedena v prilogi):






  1. | spodbujanje vseživljenjskega učenja veščin vodenja poklicnega življenja; |
| --- | --- | --- |

—

v skladu z nacionalnimi razmerami in zakonodajo ter zato, da bi podprle vseživljenjske poklicne prehode državljanov, uporabijo naslednja vodilna načela (kakor so podrobno navedena v prilogi):

1.

spodbujanje vseživljenjskega učenja veščin vodenja poklicnega življenja;

| 2. | lažji dostop do storitev orientacije za vse državljane; |
| --- | --- |

2.

lažji dostop do storitev orientacije za vse državljane;

| 3. | boljše zagotavljanje kakovosti storitev orientacije; |
| --- | --- |

3.

boljše zagotavljanje kakovosti storitev orientacije;

| 4. | spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med različnimi akterji na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

4.

spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med različnimi akterji na nacionalni, regionalni in lokalni ravni,

| — | izrabijo priložnosti, ki jih v skladu s prednostnimi nalogami držav članic ponujajo program Vseživljenjsko učenje in evropski strukturni skladi. |
| --- | --- |

—

izrabijo priložnosti, ki jih v skladu s prednostnimi nalogami držav članic ponujajo program Vseživljenjsko učenje in evropski strukturni skladi.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 1. | okrepijo evropsko sodelovanje na področju vseživljenjske orientacije, zlasti prek Evropske mreže za razvoj politik vseživljenjske orientacije, ob podpori programa „Vseživljenjsko učenje“ v povezavi s Cedefop.
  Zlasti naj se:






  — | državam članicam omogoči, da si izmenjujejo informacije o svojih politikah in praksah ter ocenah držav članic o teh politikah in praksah, tako da ima vsaka država članica korist od uspeha drugih, |
| --- | --- | --- |

1.

okrepijo evropsko sodelovanje na področju vseživljenjske orientacije, zlasti prek Evropske mreže za razvoj politik vseživljenjske orientacije, ob podpori programa „Vseživljenjsko učenje“ v povezavi s Cedefop.

Zlasti naj se:

—

državam članicam omogoči, da si izmenjujejo informacije o svojih politikah in praksah ter ocenah držav članic o teh politikah in praksah, tako da ima vsaka država članica korist od uspeha drugih,

| — | zagotovi spremljanje izvajanja štirih osi ukrepanja iz te resolucije na nacionalni in evropski ravni, in sicer z raziskavami, študijami, poročili, dejavnostmi vzajemnega učenja, vključno s študijami primerov in konferencami na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

zagotovi spremljanje izvajanja štirih osi ukrepanja iz te resolucije na nacionalni in evropski ravni, in sicer z raziskavami, študijami, poročili, dejavnostmi vzajemnega učenja, vključno s študijami primerov in konferencami na evropski ravni,

| — | okrepita usklajenost in tesna povezanost vseživljenjske orientacije z različnimi področji evropskih politik, zlasti s politikami, ki zadevajo zaposlovanje in socialno vključevanje, |
| --- | --- |

—

okrepita usklajenost in tesna povezanost vseživljenjske orientacije z različnimi področji evropskih politik, zlasti s politikami, ki zadevajo zaposlovanje in socialno vključevanje,

| — | preuči možnosti, da bi politiko orientacije, ki bi temeljila na dejstvih, razvili na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

preuči možnosti, da bi politiko orientacije, ki bi temeljila na dejstvih, razvili na evropski ravni.

| 2. | državljanom in akterjem na področju orientacije zagotovijo zanesljive vire informacij, ki bodo zajemali vse sisteme izobraževanja in usposabljanja in storitve orientacije držav članic, zlasti prek mreže Euroguidance; |
| --- | --- |

2.

državljanom in akterjem na področju orientacije zagotovijo zanesljive vire informacij, ki bodo zajemali vse sisteme izobraževanja in usposabljanja in storitve orientacije držav članic, zlasti prek mreže Euroguidance;

| 3. | spodbujajo razvoj vseživljenjske orientacije v tretjih državah v skladu s štirimi osmi ukrepanja iz te resolucije, zlasti z dejavnostmi Evropske ustanove za usposabljanje. |
| --- | --- |

3.

spodbujajo razvoj vseživljenjske orientacije v tretjih državah v skladu s štirimi osmi ukrepanja iz te resolucije, zlasti z dejavnostmi Evropske ustanove za usposabljanje.

---

(1)  Dok. 9286/04.

(2)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(3)  UL C 290, 4.12.2007, str. 1.

(4)  Dok. 5723/08.

(5)  UL C 311, 21.12.2007, str. 13.

(6)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(7)  UL C 140, 6.6.2008, str. 10.

---

PRILOGA

PREDNOSTNA PODROČJA

OS 1: SPODBUJANJE VSEŽIVLJENJSKEGA UČENJA VEŠČIN VODENJA POKLICNEGA ŽIVLJENJA

Veščine vodenja poklicnega življenja so odločilnega pomena, saj državljanom omogočajo, da lahko sami odločajo o poteku njihovega učenja, usposabljanja in vključevanja na trg dela ter poklicnega življenja. Te veščine, ki bi jih bilo treba ohranjati vse življenje, temeljijo na ključnih kompetencah, zlasti na kompetenci „učenje učenja“, socialni in državljanski kompetenci – vključno z medkulturnimi kompetencami – ter samoiniciativnosti in podjetnosti. Veščine vodenja poklicnega življenja zajema naslednje vidike, predvsem v fazah prehoda:

| — | spoznavanje gospodarskega okolja, podjetij in poklicev, |
| --- | --- |

—

spoznavanje gospodarskega okolja, podjetij in poklicev,

| — | zmožnost samoocenjevanja, poznavanje samega sebe in sposobnost opisati kompetence, pridobljene v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

zmožnost samoocenjevanja, poznavanje samega sebe in sposobnost opisati kompetence, pridobljene v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja,

| — | poznavanje izobraževalnih sistemov ter sistemov usposabljanja in kvalifikacij. |
| --- | --- |

—

poznavanje izobraževalnih sistemov ter sistemov usposabljanja in kvalifikacij.

Za napredovanje na tem področju bi se države članice glede na svoje specifične okoliščine morale nagibati k temu, da:

| — | vključitev dejavnosti učenja in poučevanja, ki spodbujajo razvoj veščin za vodenje poklicnega življenja na splošno ter poklicnih in visokošolskih programov, |
| --- | --- |

—

vključitev dejavnosti učenja in poučevanja, ki spodbujajo razvoj veščin za vodenje poklicnega življenja na splošno ter poklicnih in visokošolskih programov,

| — | pripravo učiteljev in vodij usposabljanja, da izvedejo te dejavnosti in jih pri tem podpirajo, |
| --- | --- |

—

pripravo učiteljev in vodij usposabljanja, da izvedejo te dejavnosti in jih pri tem podpirajo,

| — | spodbujanje staršev, naj se vključijo v orientacijo, |
| --- | --- |

—

spodbujanje staršev, naj se vključijo v orientacijo,

| — | večjo vključitev organizacije civilne družbe in socialnih partnerjev v orientacijo, |
| --- | --- |

—

večjo vključitev organizacije civilne družbe in socialnih partnerjev v orientacijo,

| — | lajšanje dostopa do informacij o priložnostih za usposabljanje in njihovo povezavo s poklici ter o predvidenih potrebah po veščinah v določeni lokalni skupnosti, |
| --- | --- |

—

lajšanje dostopa do informacij o priložnostih za usposabljanje in njihovo povezavo s poklici ter o predvidenih potrebah po veščinah v določeni lokalni skupnosti,

| — | razvoj veščin vodenja poklicnega življenja v okviru programov usposabljanja za odrasle, |
| --- | --- |

—

razvoj veščin vodenja poklicnega življenja v okviru programov usposabljanja za odrasle,

| — | vključitev orientacije med cilje šol, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter visokošolskih ustanov. Zlasti bi bilo treba upoštevati zaposljivost in delovanje trga dela na lokalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

—

vključitev orientacije med cilje šol, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter visokošolskih ustanov. Zlasti bi bilo treba upoštevati zaposljivost in delovanje trga dela na lokalni, nacionalni in evropski ravni.

OS 2: LAŽJI DOSTOP DO STORITEV ORIENTACIJE ZA VSE DRŽAVLJANE

Storitve orientacije sodijo med storitve splošnega pomena in morajo biti kot take dosegljive vsem, ne glede na to, koliko so ti informirani in kakšne so njihove začetne veščine; obenem morajo biti lahko razumljive in smotrne. Potrebna bodo tudi posebna prizadevanja, da bi bile te storitve orientacije bolj dostopne najbolj ogroženim osebam in osebam s posebnimi potrebami.

Za napredovanje na tem področju bi se države članice glede na svoje specifične okoliščine morale nagibati k temu, da:

| — | državljane dejavno osveščajo o storitvah orientacije, tako da bi njihovo prepoznavnost zagotovile s pomočjo vseh informacijskih in komunikacijskih sredstev, |
| --- | --- |

—

državljane dejavno osveščajo o storitvah orientacije, tako da bi njihovo prepoznavnost zagotovile s pomočjo vseh informacijskih in komunikacijskih sredstev,

| — | ponudijo jasno določene in lahko dostopne storitve na podlagi ocene želja in potreb državljanov in ob upoštevanju njihovega življenjskega in delovnega okolja, |
| --- | --- |

—

ponudijo jasno določene in lahko dostopne storitve na podlagi ocene želja in potreb državljanov in ob upoštevanju njihovega življenjskega in delovnega okolja,

| — | državljanom omogočijo podporo pri potrjevanju in priznavanju izidov formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, s čimer bi se jim zagotovilo zaščito zaposlitve in ohranitev zaposljivosti, zlasti v drugem obdobju poklicne poti, |
| --- | --- |

—

državljanom omogočijo podporo pri potrjevanju in priznavanju izidov formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, s čimer bi se jim zagotovilo zaščito zaposlitve in ohranitev zaposljivosti, zlasti v drugem obdobju poklicne poti,

| — | spodbujajo prost dostop do dokumentacije, podporo pri raziskavah, individualne nasvete in odločanje s strani institucij. |
| --- | --- |

—

spodbujajo prost dostop do dokumentacije, podporo pri raziskavah, individualne nasvete in odločanje s strani institucij.

OS 3: BOLJŠE ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI STORITEV ORIENTACIJE

Oblikovanje visoko kakovostnih storitev orientacije je skupen cilj držav članic.

Za napredovanje na tem področju bi se države članice glede na svoje specifične okoliščine morale nagibati k temu, da:

| — | izboljšajo kakovost in zagotovijo objektivnost informiranja in svetovanja glede poklicnega življenja, pri tem pa upoštevajo pričakovanja uporabnikov in dejansko stanje ne trgu dela, |
| --- | --- |

—

izboljšajo kakovost in zagotovijo objektivnost informiranja in svetovanja glede poklicnega življenja, pri tem pa upoštevajo pričakovanja uporabnikov in dejansko stanje ne trgu dela,

| — | poskrbijo, da so predstavljene informacije ter zagotovljeni nasveti in podpora prilagojeni različnim posameznim uporabnikom, |
| --- | --- |

—

poskrbijo, da so predstavljene informacije ter zagotovljeni nasveti in podpora prilagojeni različnim posameznim uporabnikom,

| — | oblikujejo predhodne načrte o zaposlitvah in veščinah s pomočjo nacionalnih virov in skupnih sredstev, s katerimi razpolaga Unija, zlasti s pomočjo Cedefop, |
| --- | --- |

—

oblikujejo predhodne načrte o zaposlitvah in veščinah s pomočjo nacionalnih virov in skupnih sredstev, s katerimi razpolaga Unija, zlasti s pomočjo Cedefop,

| — | posredujejo informacije o ponudbi usposabljanj in delovanju trga dela po lokalnih skupnostih, |
| --- | --- |

—

posredujejo informacije o ponudbi usposabljanj in delovanju trga dela po lokalnih skupnostih,

| — | povečajo profesionalizacijo osebja in standarde na področju orientacije, tudi z začetnim izobraževanjem in nadaljnjim usposabljanjem, ter spodbujajo njihove kompetence in veščine, zlasti v zvezi z zagotovitvijo informacij, nasvetov in podpore, s čimer bi se zagotovilo boljše odzivanje na potrebe in pričakovanja tako državljanov kot oblikovalcev politik, |
| --- | --- |

—

povečajo profesionalizacijo osebja in standarde na področju orientacije, tudi z začetnim izobraževanjem in nadaljnjim usposabljanjem, ter spodbujajo njihove kompetence in veščine, zlasti v zvezi z zagotovitvijo informacij, nasvetov in podpore, s čimer bi se zagotovilo boljše odzivanje na potrebe in pričakovanja tako državljanov kot oblikovalcev politik,

| — | merijo učinkovitost orientacije, po potrebi s pomočjo mehanizma zbiranja verodostojnih podatkov o izkušnjah uporabnikov s temi storitvami in o srednjeročnih rezultatih, doseženih z njimi, |
| --- | --- |

—

merijo učinkovitost orientacije, po potrebi s pomočjo mehanizma zbiranja verodostojnih podatkov o izkušnjah uporabnikov s temi storitvami in o srednjeročnih rezultatih, doseženih z njimi,

| — | določijo kakovostne standarde za storitve orientacije, s katerimi se opredeli njihova ponudba in ne zadevajo samo ciljev in rezultatov za prejemnika, ampak tudi metode in postopke. |
| --- | --- |

—

določijo kakovostne standarde za storitve orientacije, s katerimi se opredeli njihova ponudba in ne zadevajo samo ciljev in rezultatov za prejemnika, ampak tudi metode in postopke.

OS 4: SPODBUJANJE USKLAJEVANJA IN SODELOVANJA MED RAZLIČNIMI AKTERJI NA NACIONALNI, REGIONALNI IN LOKALNI RAVNI

Orientacija zajema različne skupine prebivalstva: učence in dijake, študente na začetku visokošolskega izobraževanja, iskalce zaposlitve, osebe v poklicnem usposabljanju in zaposlene, in s tem različne sisteme. Ta področja bi se morala bolje dopolnjevati in usklajevati, v okviru nacionalnih in lokalnih vlad, podjetij ustreznih služb, socialnih partnerjev in lokalnih skupnosti, ki bi s sodelovanjem izboljšale učinkovitost gostiteljskih mrež, ki so dostopne vsem, ki iščejo orientacijo.

Za napredovanje na tem področju bi se države članice glede na svoje specifične okoliščine morale nagibati k temu, da:

| — | razvijajo učinkovite dolgoročne nacionalne in regionalne mehanizme usklajevanja in sodelovanja med glavnimi akterji na področju vseživljenjske orientacije, |
| --- | --- |

—

razvijajo učinkovite dolgoročne nacionalne in regionalne mehanizme usklajevanja in sodelovanja med glavnimi akterji na področju vseživljenjske orientacije,

| — | spodbujajo takšno usklajevanje in sodelovanje z vključitvijo orientacije v nacionalne strategije vseživljenjskega učenja in trga dela v skladu z odločitvijo posamezne države članice, |
| --- | --- |

—

spodbujajo takšno usklajevanje in sodelovanje z vključitvijo orientacije v nacionalne strategije vseživljenjskega učenja in trga dela v skladu z odločitvijo posamezne države članice,

| — | zaradi poenostavitve dostopa uporabnikom podpirajo partnersko politiko in lokalno mreženje storitev vseživljenjske orientacije, tudi prek pobud za združevanje, in sicer povsod, kjer se izkaže, da je to učinkovito, |
| --- | --- |

—

zaradi poenostavitve dostopa uporabnikom podpirajo partnersko politiko in lokalno mreženje storitev vseživljenjske orientacije, tudi prek pobud za združevanje, in sicer povsod, kjer se izkaže, da je to učinkovito,

| — | oblikujejo skupno kulturo med različnimi razpoložljivimi storitvami na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, tudi z zagotavljanjem kakovosti. |
| --- | --- |

—

oblikujejo skupno kulturo med različnimi razpoložljivimi storitvami na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, tudi z zagotavljanjem kakovosti.

---

PRIPOROČILA

Svet

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/8

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. novembra 2008

o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji

(2008/C 319/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 149(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mobilnost mladih prostovoljcev je sestavni del pravice do prostega gibanja ljudi, ki jo varuje člen 18 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Mobilnost mladih prostovoljcev je sestavni del pravice do prostega gibanja ljudi, ki jo varuje člen 18 Pogodbe.

| (2) | Skupnost lahko skladno z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe, sprejme ukrepe za spodbujanje mobilnosti mladih prostovoljcev z okrepljenim sodelovanjem organizatorjev prostovoljnih dejavnosti. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena to priporočilo ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(2)

Skupnost lahko skladno z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe, sprejme ukrepe za spodbujanje mobilnosti mladih prostovoljcev z okrepljenim sodelovanjem organizatorjev prostovoljnih dejavnosti. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena to priporočilo ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja.

| (3) | Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (1), ter povezane določbe vključujejo samo tiste prostovoljce, ki so zavarovani po nacionalni zakonodaji na področju socialne varnosti, zato lahko vprašanja v zvezi s socialno zaščito včasih odvračajo od vključevanja v prostovoljne dejavnosti v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (1), ter povezane določbe vključujejo samo tiste prostovoljce, ki so zavarovani po nacionalni zakonodaji na področju socialne varnosti, zato lahko vprašanja v zvezi s socialno zaščito včasih odvračajo od vključevanja v prostovoljne dejavnosti v drugi državi članici.

| (4) | Priporočilo 2001/613/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. julija 2001 o mobilnosti v Skupnosti za študente, udeležence usposabljanja, prostovoljce, učitelje in vodje usposabljanja (2) poziva države članice, naj v skladu z zakonodajo Skupnosti in v okviru svoje nacionalne zakonodaje sprejmejo ukrepe, ki jih štejejo za ustrezne, da zagotovijo, da se zoper prostovoljce in njihove družine ne diskriminira kot posledici ustreznih politik socialne zaščite, kot na primer zdravstvenega varstva in socialnega varstva, kar lahko omeji njihovo mobilnost. |
| --- | --- |

(4)

Priporočilo 2001/613/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. julija 2001 o mobilnosti v Skupnosti za študente, udeležence usposabljanja, prostovoljce, učitelje in vodje usposabljanja (2) poziva države članice, naj v skladu z zakonodajo Skupnosti in v okviru svoje nacionalne zakonodaje sprejmejo ukrepe, ki jih štejejo za ustrezne, da zagotovijo, da se zoper prostovoljce in njihove družine ne diskriminira kot posledici ustreznih politik socialne zaščite, kot na primer zdravstvenega varstva in socialnega varstva, kar lahko omeji njihovo mobilnost.

| (5) | Priporočilo 2001/613/ES in Priporočilo 2006/961/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (3) se izrecno nanašata na prostovoljce. |
| --- | --- |

(5)

Priporočilo 2001/613/ES in Priporočilo 2006/961/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (3) se izrecno nanašata na prostovoljce.

| (6) | Direktiva Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (4) predvideva možnost izdaje posebnih dovoljenj za bivanje za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi prostovoljnega dela. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (4) predvideva možnost izdaje posebnih dovoljenj za bivanje za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi prostovoljnega dela.

| (7) | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o skupnih ciljih za prostovoljne dejavnosti mladih z dne 15. novembra 2004 ter Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 16. novembra 2007, o uresničevanju skupnih ciljev na področju prostovoljnih dejavnosti mladih (5) določata skupne cilje za prostovoljne dejavnosti mladih, predlagata izmenjavo dobrih praks in medsebojno učenje za njuno boljše izvajanje ter pozivata države članice k razmisleku o praktičnih načinih merjenja napredka. Poleg tega druga resolucija poziva Komisijo, naj pripravi dodatne predloge za spodbujanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti mladih. |
| --- | --- |

(7)

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o skupnih ciljih za prostovoljne dejavnosti mladih z dne 15. novembra 2004 ter Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 16. novembra 2007, o uresničevanju skupnih ciljev na področju prostovoljnih dejavnosti mladih (5) določata skupne cilje za prostovoljne dejavnosti mladih, predlagata izmenjavo dobrih praks in medsebojno učenje za njuno boljše izvajanje ter pozivata države članice k razmisleku o praktičnih načinih merjenja napredka. Poleg tega druga resolucija poziva Komisijo, naj pripravi dodatne predloge za spodbujanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti mladih.

| (8) | Evropski parlament je aprila 2008 sprejel poročilo „Vloga prispevka prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji“, ki je spodbudilo države članice ter regionalne in lokalne organe, naj se zavejo vrednosti prostovoljstva za spodbujanje socialne in ekonomske kohezije, ter priporočilo pospeševanje čezmejnih projektov prostovoljnega dela – |
| --- | --- |

(8)

Evropski parlament je aprila 2008 sprejel poročilo „Vloga prispevka prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji“, ki je spodbudilo države članice ter regionalne in lokalne organe, naj se zavejo vrednosti prostovoljstva za spodbujanje socialne in ekonomske kohezije, ter priporočilo pospeševanje čezmejnih projektov prostovoljnega dela –

SE ZAVEDA NASLEDNJEGA:

| 1. | V tem priporočilu so čezmejne prostovoljne dejavnosti opredeljene kot dejavnosti, namenjene vsem mladim, ki jih izvajajo prostovoljno v splošnem interesu za določen čas v točno določenem okviru in v državi, v kateri nimajo bivališča, ki so neplačane oziroma za katere se prejme simbolično plačilo in/ali se krijejo stroški. Prostovoljne dejavnosti ne bi smele neugodno vplivati na možna ali obstoječa plačana delovna mesta ali šteti kot nadomestilo zanje. |
| --- | --- |

1.

V tem priporočilu so čezmejne prostovoljne dejavnosti opredeljene kot dejavnosti, namenjene vsem mladim, ki jih izvajajo prostovoljno v splošnem interesu za določen čas v točno določenem okviru in v državi, v kateri nimajo bivališča, ki so neplačane oziroma za katere se prejme simbolično plačilo in/ali se krijejo stroški. Prostovoljne dejavnosti ne bi smele neugodno vplivati na možna ali obstoječa plačana delovna mesta ali šteti kot nadomestilo zanje.

| 2. | Prostovoljne dejavnosti so priložnost za pridobivanje bogatih izkušenj v okviru neformalnega izobraževanja in priložnostnega učenja, ki izboljšuje poklicne spretnosti in sposobnosti mladih, prispeva k njihovi zaposljivosti in občutku solidarnosti, razvija njihove socialne spretnosti, olajšuje njihovo vključevanje v družbo ter krepi dejavno državljanstvo. |
| --- | --- |

2.

Prostovoljne dejavnosti so priložnost za pridobivanje bogatih izkušenj v okviru neformalnega izobraževanja in priložnostnega učenja, ki izboljšuje poklicne spretnosti in sposobnosti mladih, prispeva k njihovi zaposljivosti in občutku solidarnosti, razvija njihove socialne spretnosti, olajšuje njihovo vključevanje v družbo ter krepi dejavno državljanstvo.

| 3. | V Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih organizirajo civilna družba in javni organi. Te dejavnosti bi bilo treba ohraniti in nadalje razvijati, poenostaviti pa bi bilo treba tudi sodelovanje med organizatorji takih dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

V Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih organizirajo civilna družba in javni organi. Te dejavnosti bi bilo treba ohraniti in nadalje razvijati, poenostaviti pa bi bilo treba tudi sodelovanje med organizatorji takih dejavnosti.

| 4. | Čezmejna mobilnost v Evropi je lahko pomembno orodje za spodbujanje izobraževanja, zaposlovanja ter regionalne in socialne kohezije, pripomore pa lahko tudi k boljšemu vzajemnemu razumevanju in dejavnemu udejstvovanju v družbi. To velja zlasti za mlade na trgu dela, na katerem sta vse bolj cenjeni prilagodljivost in prožnost. |
| --- | --- |

4.

Čezmejna mobilnost v Evropi je lahko pomembno orodje za spodbujanje izobraževanja, zaposlovanja ter regionalne in socialne kohezije, pripomore pa lahko tudi k boljšemu vzajemnemu razumevanju in dejavnemu udejstvovanju v družbi. To velja zlasti za mlade na trgu dela, na katerem sta vse bolj cenjeni prilagodljivost in prožnost.

| 5. | Lokalne skupnosti, ki gostijo mlade prostovoljce, imajo veliko korist od njihovih dejavnosti, ki lahko potekajo na celi vrsti področij, kot so spodbujanje socialnega vključevanja, ohranjanje kulturne dediščine, krepitev medgeneracijske solidarnosti in varstvo okolja. Takšne dejavnosti obenem bogatijo kulturno raznolikost skupnosti gostiteljic. |
| --- | --- |

5.

Lokalne skupnosti, ki gostijo mlade prostovoljce, imajo veliko korist od njihovih dejavnosti, ki lahko potekajo na celi vrsti področij, kot so spodbujanje socialnega vključevanja, ohranjanje kulturne dediščine, krepitev medgeneracijske solidarnosti in varstvo okolja. Takšne dejavnosti obenem bogatijo kulturno raznolikost skupnosti gostiteljic.

| 6. | Prostovoljne dejavnosti so prednostna naloga odprte metode usklajevanja na področju mladine, v okviru katere je bilo odkritih že veliko primerov dobre prakse. V tem okviru je Evropska prostovoljna služba (EVS), od leta 1996 ena od akcij programa EU Mladina, omogočila mladim vključitev v prostovoljno službo na številnih področjih. Sedanji program Mladi v akciji je to akcijo še okrepil. |
| --- | --- |

6.

Prostovoljne dejavnosti so prednostna naloga odprte metode usklajevanja na področju mladine, v okviru katere je bilo odkritih že veliko primerov dobre prakse. V tem okviru je Evropska prostovoljna služba (EVS), od leta 1996 ena od akcij programa EU Mladina, omogočila mladim vključitev v prostovoljno službo na številnih področjih. Sedanji program Mladi v akciji je to akcijo še okrepil.

| 7. | Kljub tem prizadevanjem še vedno lahko obstajajo ovire za čezmejno mobilnost mladih prostovoljcev po Evropi, zato je cilj tega priporočila predvsem zagotoviti okvir za krepitev sodelovanja držav članic, ne da bi pri tem vplivali na raznolikost njihovih nacionalnih razmer. |
| --- | --- |

7.

Kljub tem prizadevanjem še vedno lahko obstajajo ovire za čezmejno mobilnost mladih prostovoljcev po Evropi, zato je cilj tega priporočila predvsem zagotoviti okvir za krepitev sodelovanja držav članic, ne da bi pri tem vplivali na raznolikost njihovih nacionalnih razmer.

| 8. | Boljše sodelovanje organizatorjev prostovoljnih dejavnosti v različnih državah in večja izmenjava informacij bi lahko spodbudili vse mlade Evropejce, ne glede na njihovo narodnost, k večjemu vključevanju v prostovoljne dejavnosti v tretjih državah. |
| --- | --- |

8.

Boljše sodelovanje organizatorjev prostovoljnih dejavnosti v različnih državah in večja izmenjava informacij bi lahko spodbudili vse mlade Evropejce, ne glede na njihovo narodnost, k večjemu vključevanju v prostovoljne dejavnosti v tretjih državah.

| 9. | Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti mladim z manj priložnostmi, saj so prostovoljne dejavnosti še posebej dragocena možnost za mobilnost teh mladih, ki bi sicer imeli manj ali pa sploh nobene koristi od programov mobilnosti. |
| --- | --- |

9.

Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti mladim z manj priložnostmi, saj so prostovoljne dejavnosti še posebej dragocena možnost za mobilnost teh mladih, ki bi sicer imeli manj ali pa sploh nobene koristi od programov mobilnosti.

PRIPOROČA DRŽAVAM ČLANICAM, DA:

| A. | spodbujajo mobilnost mladih prostovoljcev po Evropi s krepitvijo pogojev sodelovanja med organizatorji prostovoljnih dejavnosti v različnih državah, bodisi so to civilna družba bodisi javni organi, tako da imajo vsi mladi priložnost za prostovoljno delo v Evropi, če si to želijo; |
| --- | --- |

A.

spodbujajo mobilnost mladih prostovoljcev po Evropi s krepitvijo pogojev sodelovanja med organizatorji prostovoljnih dejavnosti v različnih državah, bodisi so to civilna družba bodisi javni organi, tako da imajo vsi mladi priložnost za prostovoljno delo v Evropi, če si to želijo;

| B. | v ta namen spodbujajo razvoj naslednjih usmeritev in pri tem upoštevajo svoje nacionalne okvire in zakonodajo na področju prostovoljnih dejavnosti in svoje splošne nacionalne prednostne naloge, obstoječe možnosti na lokalni ravni ter režime javne porabe:






  1. | izboljšanje poznavanja o prostovoljnih dejavnostih na svojem ozemlju in pošiljanje teh informacij Evropski komisiji, da jih razpošlje naprej; |
| --- | --- | --- |

B.

v ta namen spodbujajo razvoj naslednjih usmeritev in pri tem upoštevajo svoje nacionalne okvire in zakonodajo na področju prostovoljnih dejavnosti in svoje splošne nacionalne prednostne naloge, obstoječe možnosti na lokalni ravni ter režime javne porabe:

1.

izboljšanje poznavanja o prostovoljnih dejavnostih na svojem ozemlju in pošiljanje teh informacij Evropski komisiji, da jih razpošlje naprej;

| 2. | zagotavljanje lahke dostopnosti informacij o možnostih za prostovoljne dejavnosti v tujini za mlade ter za tiste, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah; |
| --- | --- |

2.

zagotavljanje lahke dostopnosti informacij o možnostih za prostovoljne dejavnosti v tujini za mlade ter za tiste, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah;

| 3. | zagotavljanje informacij vsem zadevnim akterjem o pravicah in možnostih, ki jih na evropski in nacionalni ravni zagotavljajo obstoječe določbe o čezmejnih prostovoljnih dejavnostih; |
| --- | --- |

3.

zagotavljanje informacij vsem zadevnim akterjem o pravicah in možnostih, ki jih na evropski in nacionalni ravni zagotavljajo obstoječe določbe o čezmejnih prostovoljnih dejavnostih;

| 4. | spodbujanje izmenjave informacij o možnostih za prostovoljne dejavnosti v drugih državah članicah ter poenostavitev postopkov s ciljem, da se olajša mladim prostovoljcem iz posameznih držav članic sodelovanje v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

4.

spodbujanje izmenjave informacij o možnostih za prostovoljne dejavnosti v drugih državah članicah ter poenostavitev postopkov s ciljem, da se olajša mladim prostovoljcem iz posameznih držav članic sodelovanje v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah;

| 5. | po potrebi sprejetje prožnega pristopa k razvijanju možnosti za čezmejne prostovoljne dejavnosti v Evropi, na primer z naslednjimi ukrepi:






  — | podpiranje razvoja gostiteljskih zmogljivosti za čezmejne prostovoljce, |
| --- | --- | --- |

5.

po potrebi sprejetje prožnega pristopa k razvijanju možnosti za čezmejne prostovoljne dejavnosti v Evropi, na primer z naslednjimi ukrepi:

—

podpiranje razvoja gostiteljskih zmogljivosti za čezmejne prostovoljce,

| — | podpiranje vzpostavitve točk za stik za mlade evropske prostovoljce v povezavi z nacionalnimi agencijami programa Mladi v akciji, če je to smotrno, |
| --- | --- |

—

podpiranje vzpostavitve točk za stik za mlade evropske prostovoljce v povezavi z nacionalnimi agencijami programa Mladi v akciji, če je to smotrno,

| — | spodbujanje uporabe obstoječih evropskih mehanizmov, ki lahko pripomorejo k mobilnosti mladih, kot so na primer izkaznice mobilnosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje uporabe obstoječih evropskih mehanizmov, ki lahko pripomorejo k mobilnosti mladih, kot so na primer izkaznice mobilnosti,

| — | spodbujanje čezmejne mobilnosti tistih, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, |
| --- | --- |

—

spodbujanje čezmejne mobilnosti tistih, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah,

| — | podpiranje večje obveščenosti in usposabljanja o čezmejnih prostovoljnih dejavnostih mladih za tiste, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, lokalnih organih in organizacijah civilne družbe; |
| --- | --- |

—

podpiranje večje obveščenosti in usposabljanja o čezmejnih prostovoljnih dejavnostih mladih za tiste, ki so dejavni pri mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, lokalnih organih in organizacijah civilne družbe;

| 6. | krepitev ozaveščenosti glede pomena medkulturnih kompetenc in učenja jezikov med mladimi, da bi zmanjšali ovire za njihovo čezmejno mobilnost; |
| --- | --- |

6.

krepitev ozaveščenosti glede pomena medkulturnih kompetenc in učenja jezikov med mladimi, da bi zmanjšali ovire za njihovo čezmejno mobilnost;

| 7. | spodbujanje organizatorjev prostovoljnih dejavnosti, da ob upoštevanju izkušenj EVS razvijejo orodja za samoocenjevanje, da bi zagotovili kakovost čezmejnih prostovoljnih dejavnostih, v katerih sodelujejo; |
| --- | --- |

7.

spodbujanje organizatorjev prostovoljnih dejavnosti, da ob upoštevanju izkušenj EVS razvijejo orodja za samoocenjevanje, da bi zagotovili kakovost čezmejnih prostovoljnih dejavnostih, v katerih sodelujejo;

| 8. | spodbujanje organizatorjev v državah članicah, ki pošiljajo oziroma sprejemajo prostovoljce, naj sodelujejo pri dajanju zagotovil glede zaščite mladih prostovoljcev in prejemnikov storitev. Ta bi morala vsebovati zadostne informacije o prostovoljni dejavnosti, njenih organizatorjih in prostovoljcu, da bi lahko obe strani sprejeli ozaveščeno odločitev o ustreznosti zadevne dejavnosti in izpolnili morebitne pravne zahteve; |
| --- | --- |

8.

spodbujanje organizatorjev v državah članicah, ki pošiljajo oziroma sprejemajo prostovoljce, naj sodelujejo pri dajanju zagotovil glede zaščite mladih prostovoljcev in prejemnikov storitev. Ta bi morala vsebovati zadostne informacije o prostovoljni dejavnosti, njenih organizatorjih in prostovoljcu, da bi lahko obe strani sprejeli ozaveščeno odločitev o ustreznosti zadevne dejavnosti in izpolnili morebitne pravne zahteve;

| 9. | dodatna preučitev ustreznih določb socialne zaščite prek ustreznih obstoječih forumov EU, da bi v celoti izkoristili vse možnosti skladno z zakonodajo EU in nacionalnimi zakonodajami; |
| --- | --- |

9.

dodatna preučitev ustreznih določb socialne zaščite prek ustreznih obstoječih forumov EU, da bi v celoti izkoristili vse možnosti skladno z zakonodajo EU in nacionalnimi zakonodajami;

| 10. | spodbujanje ustreznega priznavanja učnih rezultatov prostovoljnih dejavnosti v skladu z določbami Skupnosti in znotraj nacionalnih sistemov ali okvirov kvalifikacij, če ti obstajajo; |
| --- | --- |

10.

spodbujanje ustreznega priznavanja učnih rezultatov prostovoljnih dejavnosti v skladu z določbami Skupnosti in znotraj nacionalnih sistemov ali okvirov kvalifikacij, če ti obstajajo;

| 11. | na ravni EU spodbujanje uporabe instrumentov, ki lahko poenostavijo čezmejne prostovoljne dejavnosti z zagotavljanjem preglednosti kvalifikacij, kot so Europass, Youthpass in evropsko ogrodje kvalifikacij; |
| --- | --- |

11.

na ravni EU spodbujanje uporabe instrumentov, ki lahko poenostavijo čezmejne prostovoljne dejavnosti z zagotavljanjem preglednosti kvalifikacij, kot so Europass, Youthpass in evropsko ogrodje kvalifikacij;

| 12. | posvečanje posebne pozornosti mladim z manj priložnostmi, da bi se izboljšal njihov dostop do prostovoljnih dejavnosti in zlasti čezmejnih prostovoljnih dejavnosti. |
| --- | --- |

12.

posvečanje posebne pozornosti mladim z manj priložnostmi, da bi se izboljšal njihov dostop do prostovoljnih dejavnosti in zlasti čezmejnih prostovoljnih dejavnosti.

PODPIRA NAMERO KOMISIJE, DA BO:

| 1. | državam članicam nudila podporo pri omenjenih nalogah in pri tem uporabljala okvir EU za sodelovanje na področju mladine, zlasti odprto metodo usklajevanja ter program Mladi v akciji; |
| --- | --- |

1.

državam članicam nudila podporo pri omenjenih nalogah in pri tem uporabljala okvir EU za sodelovanje na področju mladine, zlasti odprto metodo usklajevanja ter program Mladi v akciji;

| 2. | v povezavi z državami članicami spodbujala in organizirala izmenjavo informacij in izkušenj glede sodelovanja organizatorjev prostovoljnih dejavnosti v različnih državah, bodisi predstavnikov civilne družbe ali javnih organov; |
| --- | --- |

2.

v povezavi z državami članicami spodbujala in organizirala izmenjavo informacij in izkušenj glede sodelovanja organizatorjev prostovoljnih dejavnosti v različnih državah, bodisi predstavnikov civilne družbe ali javnih organov;

| 3. | oblikovala evropski portal za mlade prostovoljce o prostovoljnih dejavnostih, ki bo temeljil na nacionalnih portalih za mlade prostovoljce, zbirkah podatkov ali posebnih spletnih straneh, kjer te obstajajo; |
| --- | --- |

3.

oblikovala evropski portal za mlade prostovoljce o prostovoljnih dejavnostih, ki bo temeljil na nacionalnih portalih za mlade prostovoljce, zbirkah podatkov ali posebnih spletnih straneh, kjer te obstajajo;

| 4. | po štirih letih od sprejetja tega priporočila poročala Svetu, da se ugotovi, ali so predlagani ukrepi učinkoviti in ali je potrebno nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

4.

po štirih letih od sprejetja tega priporočila poročala Svetu, da se ugotovi, ali so predlagani ukrepi učinkoviti in ali je potrebno nadaljnje ukrepanje.

V Bruslju, 20. novembra 2008

---

(1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

(2)  UL L 215, 9.8.2001, str. 30.

(3)  UL L 394, 30.12.2006, str. 5.

(4)  UL L 375, 23.12.2004, str. 12.

(5)  UL C 241, 20.9.2008, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/11

---

Sklepi Sveta o uvedbi „znaka evropske dediščine“ v Evropski uniji

(2008/C 319/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB SKLICEVANJU NA:

| — | Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 (1) o Evropski agendi za kulturo ter sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. maja 2008 o delovnem načrtu za področje kulture, 2008–2010 (2), katerih cilj je med drugim uveljavljanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 (1) o Evropski agendi za kulturo ter sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. maja 2008 o delovnem načrtu za področje kulture, 2008–2010 (2), katerih cilj je med drugim uveljavljanje kulturne dediščine;

OB POZDRAVLJANJU:

| — | Sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije (3), |
| --- | --- |

—

Sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije (3),

| — | in Resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (4), v kateri Evropski parlament „meni, da bi bilo treba vzpostaviti oznako evropske kulturne dediščine z namenom poudarjanja evropske razsežnosti kulturnih dobrin, spomenikov in spominskih obeležij, ki vsi pričajo o evropski zgodovini in dediščini“; |
| --- | --- |

—

in Resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (4), v kateri Evropski parlament „meni, da bi bilo treba vzpostaviti oznako evropske kulturne dediščine z namenom poudarjanja evropske razsežnosti kulturnih dobrin, spomenikov in spominskih obeležij, ki vsi pričajo o evropski zgodovini in dediščini“;

OB UPOŠTEVANJU:

| — | medvladnega projekta za znak evropske dediščine, ki se je začel aprila 2006 v Granadi na pobudo več držav članic; |
| --- | --- |

—

medvladnega projekta za znak evropske dediščine, ki se je začel aprila 2006 v Granadi na pobudo več držav članic;

S POUDARKOM, DA JE ZLASTI:

| — | treba krepiti dovzetnost mladih za skupno kulturno dediščino, zaradi česar je nujno spodbujati njihov dostop do evropske kulturne dediščine – |
| --- | --- |

—

treba krepiti dovzetnost mladih za skupno kulturno dediščino, zaradi česar je nujno spodbujati njihov dostop do evropske kulturne dediščine –

1.   MENI, DA BI Z UVEDBO ZNAKA EVROPSKE DEDIŠČINE V EVROPSKI UNIJI:

| (a) | ki naj bi z ovrednotenjem evropske razsežnosti kulturne dediščine v Evropi v praksi poudaril skupno zgodovino te celine; |
| --- | --- |

(a)

ki naj bi z ovrednotenjem evropske razsežnosti kulturne dediščine v Evropi v praksi poudaril skupno zgodovino te celine;

| (b) | lahko pripomogli k:






  — | boljšemu ovrednotenju ter večjemu ugledu dediščine držav članic in skupne kulturne dediščine, |
| --- | --- | --- |

(b)

lahko pripomogli k:

—

boljšemu ovrednotenju ter večjemu ugledu dediščine držav članic in skupne kulturne dediščine,

| — | boljšemu poznavanju in zavzetosti državljanov za lastno zgodovino in skupno, hkrati pa raznoliko kulturno dediščino, |
| --- | --- |

—

boljšemu poznavanju in zavzetosti državljanov za lastno zgodovino in skupno, hkrati pa raznoliko kulturno dediščino,

| — | privlačnosti za gospodarstvo in trajnostnemu razvoju območij, zlasti s kulturnim turizmom, |
| --- | --- |

—

privlačnosti za gospodarstvo in trajnostnemu razvoju območij, zlasti s kulturnim turizmom,

| — | umetniškemu, kulturnemu in zgodovinskemu izobraževanju, s tem pa k poglobljenemu medkulturnemu dialogu, zlasti med mladimi, |
| --- | --- |

—

umetniškemu, kulturnemu in zgodovinskemu izobraževanju, s tem pa k poglobljenemu medkulturnemu dialogu, zlasti med mladimi,

| — | izmenjavi izkušenj in dobrih praks po vsej Evropi v zvezi z ovrednotenjem kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

izmenjavi izkušenj in dobrih praks po vsej Evropi v zvezi z ovrednotenjem kulturne dediščine,

| — | na splošno pa k uveljavljanju demokratičnih vrednot in človekovih pravic, na katerih slonita evropsko povezovanje in evropsko državljanstvo; |
| --- | --- |

—

na splošno pa k uveljavljanju demokratičnih vrednot in človekovih pravic, na katerih slonita evropsko povezovanje in evropsko državljanstvo;

2.   MENI, DA BI BILO TREBA PRI PODELITVI ZNAKA EVROPSKE UNIJE ZA EVROPSKO DEDIŠČINO UPOŠTEVATI JASNA IN PREGLEDNA SKUPNA MERILA:

| (a) | do tega znaka bi lahko bili upravičeni:






  — | spomeniki, naravne znamenitosti ali urbana območja, kulturne krajine in spominska obeležja ter kulturne dobrine in nematerialna dediščina, povezana z nekim krajem, vključno s sodobno dediščino (v nadaljnjem besedilu: spomenik) (5), |
| --- | --- | --- |

(a)

do tega znaka bi lahko bili upravičeni:

—

spomeniki, naravne znamenitosti ali urbana območja, kulturne krajine in spominska obeležja ter kulturne dobrine in nematerialna dediščina, povezana z nekim krajem, vključno s sodobno dediščino (v nadaljnjem besedilu: spomenik) (5),

| — | zlasti če zaradi svojega čezmejnega ali vseevropskega značaja pričajo o evropski zgodovini, skupnih vrednotah in kulturni dediščini, predvsem v povezavi z evropsko integracijo; |
| --- | --- |

—

zlasti če zaradi svojega čezmejnega ali vseevropskega značaja pričajo o evropski zgodovini, skupnih vrednotah in kulturni dediščini, predvsem v povezavi z evropsko integracijo;

| (b) | kandidati za znak bi morali predložiti dolgoročni načrt, s katerim bi se zavezali k:






  — | spodbujanju evropske razsežnosti spomenika: njegovo mesto in vloga v evropski zgodovini; s spomenikom povezani kulturni, umetnostni, znanstveni in strokovni tokovi, osebnosti in dogodki, ki so zaznamovali zgodovino in gradnjo Evrope, itd., |
| --- | --- | --- |

(b)

kandidati za znak bi morali predložiti dolgoročni načrt, s katerim bi se zavezali k:

—

spodbujanju evropske razsežnosti spomenika: njegovo mesto in vloga v evropski zgodovini; s spomenikom povezani kulturni, umetnostni, znanstveni in strokovni tokovi, osebnosti in dogodki, ki so zaznamovali zgodovino in gradnjo Evrope, itd.,

| — | uveljavljanju pomena spomenika, npr. z organizacijo raznolikih izobraževalnih, umetniških, kulturnih in znanstvenih dejavnosti (dogodki, festivali, gostovanja umetnikov itd.), |
| --- | --- |

—

uveljavljanju pomena spomenika, npr. z organizacijo raznolikih izobraževalnih, umetniških, kulturnih in znanstvenih dejavnosti (dogodki, festivali, gostovanja umetnikov itd.),

| — | zagotavljanju dobrega upravljanja spomenika, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju dobrega upravljanja spomenika,

| — | zagotavljanju kakovosti sprejema: politika dostopa do spomenika za čim širšo javnost, spodbujanje večjezičnosti itd., |
| --- | --- |

—

zagotavljanju kakovosti sprejema: politika dostopa do spomenika za čim širšo javnost, spodbujanje večjezičnosti itd.,

| — | namenjanju posebne pozornosti mladim, zlasti da bi jim bil omogočen prednosten dostop do spomenika, |
| --- | --- |

—

namenjanju posebne pozornosti mladim, zlasti da bi jim bil omogočen prednosten dostop do spomenika,

| — | spodbujanju prepoznavnosti in privlačnosti spomenika na evropski ravni: postavljanje ustreznih označb, uporaba novih tehnologij itd., |
| --- | --- |

—

spodbujanju prepoznavnosti in privlačnosti spomenika na evropski ravni: postavljanje ustreznih označb, uporaba novih tehnologij itd.,

| — | sodelovanju pri dejavnostih mreže spomenikov z znakom, morda v okviru skupin, ki se ukvarjajo s posameznimi tematikami evropske dediščine ali z nekim skupnim vidikom evropske zgodovine; |
| --- | --- |

—

sodelovanju pri dejavnostih mreže spomenikov z znakom, morda v okviru skupin, ki se ukvarjajo s posameznimi tematikami evropske dediščine ali z nekim skupnim vidikom evropske zgodovine;

3.   MENI, DA:

| (a) | bi bilo sodelovanje pri tej pobudi za države članice prostovoljno; |
| --- | --- |

(a)

bi bilo sodelovanje pri tej pobudi za države članice prostovoljno;

| (b) | bi moral načrt temeljiti na naslednjih načelih:






  — | reden postopek izbiranja na podlagi skupnih, jasnih in preglednih meril, ki bi na začetku potekal na nacionalni, naknadno pa na evropski ravni in bi temeljil na strokovni oceni prijav, pri čemer bi bilo vsakokrat zajeto primerno in reprezentativno število spomenikov, |
| --- | --- | --- |

(b)

bi moral načrt temeljiti na naslednjih načelih:

—

reden postopek izbiranja na podlagi skupnih, jasnih in preglednih meril, ki bi na začetku potekal na nacionalni, naknadno pa na evropski ravni in bi temeljil na strokovni oceni prijav, pri čemer bi bilo vsakokrat zajeto primerno in reprezentativno število spomenikov,

| — | prilagodljiv in racionalen način vodenja ob spoštovanju načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

prilagodljiv in racionalen način vodenja ob spoštovanju načela subsidiarnosti,

| — | izvajanje, pri katerem se skušajo spoštovati merila iz točke 2 teh sklepov, sinergije in dopolnjevanje z nekaterimi pobudami, npr. Unescov seznam svetovne dediščine in projekt Sveta Evrope „evropske kulturne poti“, ter usklajen pristop glede obveščanja o spomenikih z znakom; |
| --- | --- |

—

izvajanje, pri katerem se skušajo spoštovati merila iz točke 2 teh sklepov, sinergije in dopolnjevanje z nekaterimi pobudami, npr. Unescov seznam svetovne dediščine in projekt Sveta Evrope „evropske kulturne poti“, ter usklajen pristop glede obveščanja o spomenikih z znakom;

| (c) | za načrt bi lahko uporabili že obstoječa sredstva Skupnosti brez poseganja v politiko pomoči posameznih držav članic; |
| --- | --- |

(c)

za načrt bi lahko uporabili že obstoječa sredstva Skupnosti brez poseganja v politiko pomoči posameznih držav članic;

| (d) | pri pobudi bi lahko sodelovale tudi tretje države, ki so vključene v program „Kultura“ Evropske unije; |
| --- | --- |

(d)

pri pobudi bi lahko sodelovale tudi tretje države, ki so vključene v program „Kultura“ Evropske unije;

| (e) | kakovost sistema „evropske dediščine“ bi bila odvisna od tega, kako spomeniki z znakom izpolnjujejo prevzete zaveze, lahko pa bi jo tudi občasno pregledovali; |
| --- | --- |

(e)

kakovost sistema „evropske dediščine“ bi bila odvisna od tega, kako spomeniki z znakom izpolnjujejo prevzete zaveze, lahko pa bi jo tudi občasno pregledovali;

| (f) | treba bi bilo upoštevati spomenike, ki jim je že bil dodeljen znak v okviru medvladnega projekta za znak evropske dediščine, in pojasniti njihov status; |
| --- | --- |

(f)

treba bi bilo upoštevati spomenike, ki jim je že bil dodeljen znak v okviru medvladnega projekta za znak evropske dediščine, in pojasniti njihov status;

4.   POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| — | mu v sprejemljivem roku ter ob upoštevanju teh sklepov predloži ustrezen predlog o uvedbi znaka za evropsko dediščino v Evropski uniji, pri tem pa naj opredeli podrobnosti za izvedbo tega načrta v praksi. |
| --- | --- |

—

mu v sprejemljivem roku ter ob upoštevanju teh sklepov predloži ustrezen predlog o uvedbi znaka za evropsko dediščino v Evropski uniji, pri tem pa naj opredeli podrobnosti za izvedbo tega načrta v praksi.

---

(1)  UL C 287, 29.11.2007, str.1.

(2)  UL C 143, 10.6.2008, str. 9.

(3)  COM(2007) 242 konč. – dok. 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  Svet se sklicuje na opredelitve, ki jih splošno priznavata mednarodno oz. evropsko pravo (Unescova Konvencija o ukrepih za prepoved in preprečevanje nezakonitega uvoza, izvoza in prenos lastništva na kulturnih dobrinah z dne 14. novembra 1970; Unescova Konvencija o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972; Unescova Konvencija o varovanju nesnovne kulturne dediščine z dne 17. oktobra 2003; Evropska konvencija o krajini z dne 20. oktobra 2000).

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/13

---

Sklepi Sveta o arhitekturi: prispevek kulture k trajnostnemu razvoju

(2008/C 319/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

1.   SKLICUJOČ SE NA:

| — | Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | Resolucijo Sveta o kakovosti arhitekture v mestnih in podeželskih okoljih z dne 12. februarja 2001 (1), v kateri je Svet potrdil, da je arhitektura temeljni element kulture in življenja vseh naših držav, |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta o kakovosti arhitekture v mestnih in podeželskih okoljih z dne 12. februarja 2001 (1), v kateri je Svet potrdil, da je arhitektura temeljni element kulture in življenja vseh naših držav,

| — | Sklepe Sveta z dne 24. maja 2007 o prispevku kulturnega in ustvarjalnega sektorja k uresničevanju lizbonskih ciljev (2), v katerih je poudarjeno, da imajo kulturne dejavnosti in ustvarjalne panoge, kot je arhitektura, ključno vlogo pri spodbujanju inovacij in tehnologije ter bodo v prihodnosti ključne gonilne sile trajnostne rasti, |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 24. maja 2007 o prispevku kulturnega in ustvarjalnega sektorja k uresničevanju lizbonskih ciljev (2), v katerih je poudarjeno, da imajo kulturne dejavnosti in ustvarjalne panoge, kot je arhitektura, ključno vlogo pri spodbujanju inovacij in tehnologije ter bodo v prihodnosti ključne gonilne sile trajnostne rasti,

| — | in Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (3), ki v povezavi s sporočilom Komisije z dne 10. maja 2007 (4) poudarja horizontalni značaj kulture. |
| --- | --- |

—

in Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (3), ki v povezavi s sporočilom Komisije z dne 10. maja 2007 (4) poudarja horizontalni značaj kulture.

2.   UPOŠTEVAJOČ:

| — | prenovljeno strategijo Evropske unije za trajnostni razvoj (5), ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. junija 2006; njen splošni cilj je določiti in razviti ukrepe, ki bi EU omogočili nenehno izboljševanje kakovosti življenja sedanjih in prihodnjih generacij z oblikovanjem trajnostnih skupnosti, ki bodo sposobne učinkovito ravnati z viri in jih uporabljati ter izkoristiti potencial gospodarstva za ekološke in socialne inovacije, s čimer bi zagotovili blaginjo, varstvo okolja in socialno kohezijo, |
| --- | --- |

—

prenovljeno strategijo Evropske unije za trajnostni razvoj (5), ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. junija 2006; njen splošni cilj je določiti in razviti ukrepe, ki bi EU omogočili nenehno izboljševanje kakovosti življenja sedanjih in prihodnjih generacij z oblikovanjem trajnostnih skupnosti, ki bodo sposobne učinkovito ravnati z viri in jih uporabljati ter izkoristiti potencial gospodarstva za ekološke in socialne inovacije, s čimer bi zagotovili blaginjo, varstvo okolja in socialno kohezijo,

| — | Leipziško listino o trajnostnih evropskih mestih z dne 24. maja 2007 (6), ki so jo sprejeli ministri, pristojni za urbani razvoj, v kateri je izpostavljen pomen arhitekture in v kateri se poziva k integriranemu pristopu k urbanemu razvoju, ki bo zajemal gospodarsko, socialno, okoljsko in kulturno dimenzijo mest ter temeljil na sodelovanju med različnimi upravnimi in političnimi ravnmi ter med javnimi in zasebnimi akterji. |
| --- | --- |

—

Leipziško listino o trajnostnih evropskih mestih z dne 24. maja 2007 (6), ki so jo sprejeli ministri, pristojni za urbani razvoj, v kateri je izpostavljen pomen arhitekture in v kateri se poziva k integriranemu pristopu k urbanemu razvoju, ki bo zajemal gospodarsko, socialno, okoljsko in kulturno dimenzijo mest ter temeljil na sodelovanju med različnimi upravnimi in političnimi ravnmi ter med javnimi in zasebnimi akterji.

3.   POZDRAVLJAJOČ:

| — | trud evropskega foruma za arhitekturne politike pri reševanju vprašanj, ki zadevajo arhitekturno kakovost in trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

—

trud evropskega foruma za arhitekturne politike pri reševanju vprašanj, ki zadevajo arhitekturno kakovost in trajnostni razvoj.

4.   POUDARJAJOČ, DA JE:

| — | arhitektura kot kulturno ustvarjalna in inovativna panoga, vključno s tehnološko komponento, izreden dokaz, kako lahko kultura prispeva k trajnostnemu razvoju, upoštevajoč njen vpliv na kulturno razsežnost mest ter na gospodarstvo, socialno kohezijo in okolje, |
| --- | --- |

—

arhitektura kot kulturno ustvarjalna in inovativna panoga, vključno s tehnološko komponento, izreden dokaz, kako lahko kultura prispeva k trajnostnemu razvoju, upoštevajoč njen vpliv na kulturno razsežnost mest ter na gospodarstvo, socialno kohezijo in okolje,

| — | arhitektura obenem zgled horizontalnega značaja kulture, saj je vključena v več javnih politik in ne zgolj v kulturno politiko. |
| --- | --- |

—

arhitektura obenem zgled horizontalnega značaja kulture, saj je vključena v več javnih politik in ne zgolj v kulturno politiko.

5.   KER:

| — | so evropska mesta danes pred pomembnimi izzivi: demografski razvoj in njegove posledice v smislu širjenja mestnih območij, okoljska tveganja in boj proti podnebnim spremembam, ohranitev socialne kohezije, zlasti ob gospodarskih in kulturnih spremembah, varstvo in uveljavljanje arhitekturne in kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

so evropska mesta danes pred pomembnimi izzivi: demografski razvoj in njegove posledice v smislu širjenja mestnih območij, okoljska tveganja in boj proti podnebnim spremembam, ohranitev socialne kohezije, zlasti ob gospodarskih in kulturnih spremembah, varstvo in uveljavljanje arhitekturne in kulturne dediščine,

| — | je treba na takšne izzive odgovoriti s trajnostnim razvojem mest, tj. integriranim in ustvarjalnim pristopom, pri katerem imajo kultura, gospodarstvo, socialni vidiki in okolje enakovredno vlogo, |
| --- | --- |

—

je treba na takšne izzive odgovoriti s trajnostnim razvojem mest, tj. integriranim in ustvarjalnim pristopom, pri katerem imajo kultura, gospodarstvo, socialni vidiki in okolje enakovredno vlogo,

| — | pomeni trajnostni urbani razvoj:






  — | posvečati se arhitekturni kakovosti in raznolikosti, ki sta sestavni del kulturne raznolikosti, ohranjanju in uveljavljanju dediščine ter edinstveni identiteti naravnih in mestnih krajin, |
| --- | --- | --- |

—

pomeni trajnostni urbani razvoj:

—

posvečati se arhitekturni kakovosti in raznolikosti, ki sta sestavni del kulturne raznolikosti, ohranjanju in uveljavljanju dediščine ter edinstveni identiteti naravnih in mestnih krajin,

| — | prispevati k vodenju projektov, ki spodbujajo izrabo zemljišč in stavb ter spremembo njihove namembnosti, zlasti opuščenih industrijskih območij, nadzor nad viri energije v boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanje onesnaženosti, |
| --- | --- |

—

prispevati k vodenju projektov, ki spodbujajo izrabo zemljišč in stavb ter spremembo njihove namembnosti, zlasti opuščenih industrijskih območij, nadzor nad viri energije v boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanje onesnaženosti,

| — | upoštevati – z novimi pristopi k arhitekturi in urbanizmu – spreminjanje življenjskega sloga prebivalcev, zlasti vprašanja mobilnosti in demografskih sprememb, cilje socialne kohezije, prisotnost različnih družbenih skupin, medkulturni dialog ter participacije državljanov, |
| --- | --- |

—

upoštevati – z novimi pristopi k arhitekturi in urbanizmu – spreminjanje življenjskega sloga prebivalcev, zlasti vprašanja mobilnosti in demografskih sprememb, cilje socialne kohezije, prisotnost različnih družbenih skupin, medkulturni dialog ter participacije državljanov,

| — | spodbujati kakovostno arhitekturno ustvarjalnost, ki prispeva h gospodarski dinamiki in turistični privlačnosti mest, |
| --- | --- |

—

spodbujati kakovostno arhitekturno ustvarjalnost, ki prispeva h gospodarski dinamiki in turistični privlačnosti mest,

| — | je arhitektura povezovalni in inovativni člen pri uresničevanju trajnostnega razvoja mest, saj:






  — | omogoča usklajevanje občasno različnih potreb, kot so ohranjanje stavb in krajine ter sodobno ustvarjanje, pa tudi upravičena pričakovanja prebivalcev in obvladovanje širjenja mestnih območij, |
| --- | --- | --- |

—

je arhitektura povezovalni in inovativni člen pri uresničevanju trajnostnega razvoja mest, saj:

—

omogoča usklajevanje občasno različnih potreb, kot so ohranjanje stavb in krajine ter sodobno ustvarjanje, pa tudi upravičena pričakovanja prebivalcev in obvladovanje širjenja mestnih območij,

| — | zaradi svoje raznolikosti, kakovosti in ustvarjalnosti prispeva h kulturni obogatitvi in kakovosti življenja prebivalcev mest ter gospodarski, trgovski in turistični razgibanosti mest, zlasti s pomočjo „valilnic“ malih in srednje velikih podjetij, |
| --- | --- |

—

zaradi svoje raznolikosti, kakovosti in ustvarjalnosti prispeva h kulturni obogatitvi in kakovosti življenja prebivalcev mest ter gospodarski, trgovski in turistični razgibanosti mest, zlasti s pomočjo „valilnic“ malih in srednje velikih podjetij,

| — | trajnostni razvoj mest ne nazadnje predstavlja priložnost za ustvarjanje, inovacije, preporod arhitekturnih stilov ter vračanje k tradicionalnim praksam in njihovo reinterpretacijo. |
| --- | --- |

—

trajnostni razvoj mest ne nazadnje predstavlja priložnost za ustvarjanje, inovacije, preporod arhitekturnih stilov ter vračanje k tradicionalnim praksam in njihovo reinterpretacijo.

6.   Z ZANIMANJEM OPAŽA:

| — | pobude številnih evropskih mest, zlasti v okviru „evropskih kulturnih prestolnic“, s katerimi naj bi kultura, predvsem pa arhitektura, postala eden glavnih dejavnikov njihove ponovne oživitve, |
| --- | --- |

—

pobude številnih evropskih mest, zlasti v okviru „evropskih kulturnih prestolnic“, s katerimi naj bi kultura, predvsem pa arhitektura, postala eden glavnih dejavnikov njihove ponovne oživitve,

| — | nastanek „ustvarjalnih mest“, pri katerih trajnostni razvoj sloni na novih dejavnikih konkurenčnosti, med katerimi so tudi kakovost urbane arhitekture ter povezave med kulturo in industrijo. |
| --- | --- |

—

nastanek „ustvarjalnih mest“, pri katerih trajnostni razvoj sloni na novih dejavnikih konkurenčnosti, med katerimi so tudi kakovost urbane arhitekture ter povezave med kulturo in industrijo.

7.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN SPOŠTUJOČ NAČELO SUBSIDIARNOSTI:

| — | pri vseh zadevnih politikah, predvsem pa pri politikah v zvezi z raziskavami, gospodarsko in socialno kohezijo, trajnostnim razvojem in izobraževanjem, upoštevajo arhitekturo in njene posebne značilnosti, še zlasti njeno kulturno razsežnost, |
| --- | --- |

—

pri vseh zadevnih politikah, predvsem pa pri politikah v zvezi z raziskavami, gospodarsko in socialno kohezijo, trajnostnim razvojem in izobraževanjem, upoštevajo arhitekturo in njene posebne značilnosti, še zlasti njeno kulturno razsežnost,

| — | v zvezi z arhitekturo poleg tehničnih standardov oblikujejo tudi pristop, ki bo zajemal globalne, gospodarske, socialne, kulturne in okoljske cilje, |
| --- | --- |

—

v zvezi z arhitekturo poleg tehničnih standardov oblikujejo tudi pristop, ki bo zajemal globalne, gospodarske, socialne, kulturne in okoljske cilje,

| — | spodbujajo inovacije in eksperimentiranje v zvezi s trajnostnim razvojem v arhitekturi, urbanizmu in krajinarstvu, zlasti v okviru evropskih politik in programov ali podeljevanju javnih naročil, |
| --- | --- |

—

spodbujajo inovacije in eksperimentiranje v zvezi s trajnostnim razvojem v arhitekturi, urbanizmu in krajinarstvu, zlasti v okviru evropskih politik in programov ali podeljevanju javnih naročil,

| — | izboljšajo poznavanje arhitekturnega sektorja in njegovega prispevka k trajnostnemu razvoju, zlasti v zvezi s statističnimi podatki, |
| --- | --- |

—

izboljšajo poznavanje arhitekturnega sektorja in njegovega prispevka k trajnostnemu razvoju, zlasti v zvezi s statističnimi podatki,

| — | ozaveščajo javnost o vlogi arhitekture in urbanizma pri ustvarjanju kakovostnega življenjskega prostora in spodbujajo njeno sodelovanje v trajnostnem razvoju mest, |
| --- | --- |

—

ozaveščajo javnost o vlogi arhitekture in urbanizma pri ustvarjanju kakovostnega življenjskega prostora in spodbujajo njeno sodelovanje v trajnostnem razvoju mest,

| — | skupaj s strokovnjaki in ob upoštevanju izkušenj nekaterih držav članic preučijo možnost uvedbe vsakoletnega „dogodka“, posvečenega arhitekturi, |
| --- | --- |

—

skupaj s strokovnjaki in ob upoštevanju izkušenj nekaterih držav članic preučijo možnost uvedbe vsakoletnega „dogodka“, posvečenega arhitekturi,

| — | sodelujejo, da bi zagotovile ukrepanje na podlagi teh sklepov, in leta 2012 preverijo njihovo uresničevanje. |
| --- | --- |

—

sodelujejo, da bi zagotovile ukrepanje na podlagi teh sklepov, in leta 2012 preverijo njihovo uresničevanje.

8.   DRŽAVE ČLANICE POZIVA, NAJ:

| — | si prizadevajo, da bo arhitektura povezovalni in inovativni člen v procesu trajnostnega razvoja, in to že v fazi načrtovanja arhitekturnega, urbanističnega, krajinskega in sanacijskega projekta, |
| --- | --- |

—

si prizadevajo, da bo arhitektura povezovalni in inovativni člen v procesu trajnostnega razvoja, in to že v fazi načrtovanja arhitekturnega, urbanističnega, krajinskega in sanacijskega projekta,

| — | prispevajo k razvoju možnosti za gospodarsko rast in zaposlovanje, ki jih kot kulturna in ustvarjalna panoga nudi arhitektura, |
| --- | --- |

—

prispevajo k razvoju možnosti za gospodarsko rast in zaposlovanje, ki jih kot kulturna in ustvarjalna panoga nudi arhitektura,

| — | spodbujajo izobraževanje o arhitekturi, vključno z dediščino, in življenjskem prostoru, zlasti z umetniškim in kulturnim izobraževanjem, |
| --- | --- |

—

spodbujajo izobraževanje o arhitekturi, vključno z dediščino, in življenjskem prostoru, zlasti z umetniškim in kulturnim izobraževanjem,

| — | spodbujajo izobraževanje in nadaljnje usposabljanje arhitektov, urbanistov in arhitektov krajinarjev na področju trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

spodbujajo izobraževanje in nadaljnje usposabljanje arhitektov, urbanistov in arhitektov krajinarjev na področju trajnostnega razvoja,

| — | dajo poseben poudarek arhitekturi v okviru izvajanja „Evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij (2009)“, |
| --- | --- |

—

dajo poseben poudarek arhitekturi v okviru izvajanja „Evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij (2009)“,

| — | po potrebi uporabijo odprto metodo usklajevanja na področju kulture. |
| --- | --- |

—

po potrebi uporabijo odprto metodo usklajevanja na področju kulture.

9.   KOMISIJO POZIVA, NAJ:

| — | pri pripravi zelene knjige o kulturnih in ustvarjalnih panogah upošteva arhitekturo, |
| --- | --- |

—

pri pripravi zelene knjige o kulturnih in ustvarjalnih panogah upošteva arhitekturo,

| — | vključi mreže strokovnjakov s področja arhitekture in tistih, ki se s tem poklicno ukvarjajo, iz javnega in zasebnega sektorja, kot je na primer „Evropski forum za arhitekturne politike“, v delo in posvetovanja glede vprašanj in/ali zadev, povezanih z arhitekturo, |
| --- | --- |

—

vključi mreže strokovnjakov s področja arhitekture in tistih, ki se s tem poklicno ukvarjajo, iz javnega in zasebnega sektorja, kot je na primer „Evropski forum za arhitekturne politike“, v delo in posvetovanja glede vprašanj in/ali zadev, povezanih z arhitekturo,

| — | skupaj s takšnimi mrežami in evropsko mrežo šol za arhitekturo spodbujajo:






  — | obveščanje in izmenjavo dobrih praks ter raziskovalnega dela med arhitekti, naročniki in uporabniki, |
| --- | --- | --- |

—

skupaj s takšnimi mrežami in evropsko mrežo šol za arhitekturo spodbujajo:

—

obveščanje in izmenjavo dobrih praks ter raziskovalnega dela med arhitekti, naročniki in uporabniki,

| — | usposabljanje mladih arhitektov, urbanistov in arhitektov krajinarjev na področju trajnostnega razvoja, uveljavljanje njihovega dela ter njihov dostop do razpisov v javnem in zasebnem sektorju. |
| --- | --- |

—

usposabljanje mladih arhitektov, urbanistov in arhitektov krajinarjev na področju trajnostnega razvoja, uveljavljanje njihovega dela ter njihov dostop do razpisov v javnem in zasebnem sektorju.

---

(1)  UL C 73, 6.3.2001, str. 6.

(2)  UL C 311, 21.12.2007, str. 7.

(3)  UL C 143, 10.6.2008, str. 9.

(4)  Dok. 9496/07 in ADD 1.

(5)  10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/15

---

Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o razvoju zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu ter preprečevanju in zatiranju piratstva v digitalnem okolju

(2008/C 319/06)

SVET EVROPSKE UNIJE –

| 1. | OB SKLICEVANJU zlasti na:






  — | Listino o temeljnih pravicah Evropske unije z dne 7. decembra 2000, s katero so zagotovljeni varstvo osebnih podatkov, svoboda izražanja in obveščanja ter zaščita intelektualne lastnine, |
| --- | --- | --- |

1.

OB SKLICEVANJU zlasti na:

—

Listino o temeljnih pravicah Evropske unije z dne 7. decembra 2000, s katero so zagotovljeni varstvo osebnih podatkov, svoboda izražanja in obveščanja ter zaščita intelektualne lastnine,

| — | Konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov z dne 20. oktobra 2005 (1), |
| --- | --- |

—

Konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov z dne 20. oktobra 2005 (1),

| — | Direktivo 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o avdiovizualnih medijskih storitvah (2), v kateri je postavljenih več zahtev glede kulturne raznolikosti in promocije evropskih del s pomočjo linearnih in nelinearnih avdiovizualnih medijskih storitev, |
| --- | --- |

—

Direktivo 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o avdiovizualnih medijskih storitvah (2), v kateri je postavljenih več zahtev glede kulturne raznolikosti in promocije evropskih del s pomočjo linearnih in nelinearnih avdiovizualnih medijskih storitev,

| — | Direktivo 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi in Direktivo 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (3), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi in Direktivo 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (3),

| — | Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (4), direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) ter direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/58/ES z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6); |
| --- | --- |

—

Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (4), direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) ter direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/58/ES z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6);

| 2. | OB pozorni PREUČITVI:






  — | Sporočila Komisije z dne 3. januarja 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu, posvetovanja z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in evropske platforme za ustvarjalne spletne vsebine, ki sta bila pripravljena na podlagi tega sporočila, ter namero Komisije, da v sodelovanju z državami članicami pripomore k iskanju rešitev za izzive, ki so bili opredeljeni v tem okviru, |
| --- | --- | --- |

2.

OB pozorni PREUČITVI:

—

Sporočila Komisije z dne 3. januarja 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu, posvetovanja z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in evropske platforme za ustvarjalne spletne vsebine, ki sta bila pripravljena na podlagi tega sporočila, ter namero Komisije, da v sodelovanju z državami članicami pripomore k iskanju rešitev za izzive, ki so bili opredeljeni v tem okviru,

| — | Evropske listine o razvoju in prevzemanju filmov na spletu z dne 23. maja 2006, |
| --- | --- |

—

Evropske listine o razvoju in prevzemanju filmov na spletu z dne 23. maja 2006,

| — | memoranduma o soglasju glede smernic za prizadevno iskanje del sirot, ki so ga 4. junija 2008 pod pokroviteljstvom Komisije podpisali predstavniki knjižnic, arhivov, avdiovizualnih arhivov in imetnikov pravic, |
| --- | --- |

—

memoranduma o soglasju glede smernic za prizadevno iskanje del sirot, ki so ga 4. junija 2008 pod pokroviteljstvom Komisije podpisali predstavniki knjižnic, arhivov, avdiovizualnih arhivov in imetnikov pravic,

| — | pobud javnih organov ali strokovnjakov v nekaterih državah članicah in pri partnerjih izven Evrope, katerih namen je zagotoviti praktične in usklajene rešitve za spodbujanje razvoja zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva med takšne pobude spadajo kampanje osveščanja, organiziranje medpanožnih posvetovanj, dogovori o samoregulaciji ali koregulaciji, vzpostavljanje nesodnih, pedagoških in postopnih mehanizmov itd.; |
| --- | --- |

—

pobud javnih organov ali strokovnjakov v nekaterih državah članicah in pri partnerjih izven Evrope, katerih namen je zagotoviti praktične in usklajene rešitve za spodbujanje razvoja zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva med takšne pobude spadajo kampanje osveščanja, organiziranje medpanožnih posvetovanj, dogovori o samoregulaciji ali koregulaciji, vzpostavljanje nesodnih, pedagoških in postopnih mehanizmov itd.;

| 3. | UGOTAVLJA, da:






  — | pomeni spletna distribucija kulturnih in ustvarjalnih dobrin, zlasti prek interneta, edinstveno priložnost, da ima vsakdo dostop do kulture, gospodarskega razvoja, zaposlitve in kulturne raznolikosti, |
| --- | --- | --- |

3.

UGOTAVLJA, da:

—

pomeni spletna distribucija kulturnih in ustvarjalnih dobrin, zlasti prek interneta, edinstveno priložnost, da ima vsakdo dostop do kulture, gospodarskega razvoja, zaposlitve in kulturne raznolikosti,

| — | ima zakonita ponudba kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu še vedno veliko možnosti za razvoj v Evropi, |
| --- | --- |

—

ima zakonita ponudba kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu še vedno veliko možnosti za razvoj v Evropi,

| — | lahko spletno piratstvo, ki v določenih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih dosega kritično mejo, trajno oškoduje primerno nagrajevanje imetnikov avtorske in sorodnih pravic; poleg posledic, ki jih ima na trženje običajnih fizičnih nosilcev (CD, DVD...), znatno zavira razvoj zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu, od katerega je v veliki meri odvisna dinamičnost evropske industrije kulturnih in ustvarjalnih vsebin, ter ogroža kulturno ustvarjalnost in raznolikost, |
| --- | --- |

—

lahko spletno piratstvo, ki v določenih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih dosega kritično mejo, trajno oškoduje primerno nagrajevanje imetnikov avtorske in sorodnih pravic; poleg posledic, ki jih ima na trženje običajnih fizičnih nosilcev (CD, DVD...), znatno zavira razvoj zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu, od katerega je v veliki meri odvisna dinamičnost evropske industrije kulturnih in ustvarjalnih vsebin, ter ogroža kulturno ustvarjalnost in raznolikost,

| — | vzbujata pomanjkljiva interoperabilnost in preglednost tehničnih sistemov za zaščito („ukrepi tehnične zaščite“ ali TPM) oziroma podatki za upravljanje pravic („upravljanje digitalnih pravic“ ali DRM) – četudi ti sistemi v določenih primerih in ob spoštovanju načela varstva osebnih podatkov lahko pripomorejo k zaščiti in upravljanju v digitalnem prostoru – negotovosti pri potrošnikih in jih omejujeta pri uporabi vsebin, ki so predlagane na različnih platformah; |
| --- | --- |

—

vzbujata pomanjkljiva interoperabilnost in preglednost tehničnih sistemov za zaščito („ukrepi tehnične zaščite“ ali TPM) oziroma podatki za upravljanje pravic („upravljanje digitalnih pravic“ ali DRM) – četudi ti sistemi v določenih primerih in ob spoštovanju načela varstva osebnih podatkov lahko pripomorejo k zaščiti in upravljanju v digitalnem prostoru – negotovosti pri potrošnikih in jih omejujeta pri uporabi vsebin, ki so predlagane na različnih platformah;

| 4. | v tej zvezi MENI, da:






  — | je za razvoj informacijske in komunikacijske družbe ter spodbujanje kulturne raznolikosti v digitalnem prostoru po eni strani potreben razvoj raznolike, kakovostne, dostopne in privlačne zakonite spletne ponudbe, ki jo lahko potrošnik uporablja brez težav, po drugi strani pa tudi preprečevanje in zatiranje piratstva, |
| --- | --- | --- |

4.

v tej zvezi MENI, da:

—

je za razvoj informacijske in komunikacijske družbe ter spodbujanje kulturne raznolikosti v digitalnem prostoru po eni strani potreben razvoj raznolike, kakovostne, dostopne in privlačne zakonite spletne ponudbe, ki jo lahko potrošnik uporablja brez težav, po drugi strani pa tudi preprečevanje in zatiranje piratstva,

| — | je treba z ustreznim nagrajevanjem imetnikov pravic zagotoviti razvoj ustvarjanja in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

—

je treba z ustreznim nagrajevanjem imetnikov pravic zagotoviti razvoj ustvarjanja in kulturne raznolikosti;

| 5. | MENI, da je pri uresničevanju teh ciljev treba:






  — | zagotoviti primerno ravnotežje med različnimi temeljnimi pravicami, še zlasti pravicami do varstva osebnih podatkov, svobode izražanja in obveščanja ter varstva intelektualne lastnine, in pri izvajanju prava Skupnosti iskati rešitve, ki bodo skladne s splošnimi načeli prava Skupnosti, zlasti z načelom sorazmernosti (7), |
| --- | --- | --- |

5.

MENI, da je pri uresničevanju teh ciljev treba:

—

zagotoviti primerno ravnotežje med različnimi temeljnimi pravicami, še zlasti pravicami do varstva osebnih podatkov, svobode izražanja in obveščanja ter varstva intelektualne lastnine, in pri izvajanju prava Skupnosti iskati rešitve, ki bodo skladne s splošnimi načeli prava Skupnosti, zlasti z načelom sorazmernosti (7),

| — | upoštevati pričakovanja potrošnikov glede dostopa do storitev in njihove enostavne uporabe ter raznolikosti in kakovosti ponudbe spletnih vsebin, |
| --- | --- |

—

upoštevati pričakovanja potrošnikov glede dostopa do storitev in njihove enostavne uporabe ter raznolikosti in kakovosti ponudbe spletnih vsebin,

| — | upoštevati raznolikost in spreminjanje poslovnih modelov (business models) podjetij v sektorju, zlasti v malih in srednjih podjetjih, ter stalen in hiter tehnoloških razvoj, |
| --- | --- |

—

upoštevati raznolikost in spreminjanje poslovnih modelov (business models) podjetij v sektorju, zlasti v malih in srednjih podjetjih, ter stalen in hiter tehnoloških razvoj,

| — | upoštevati raznolikost razvoja digitalnega gospodarstva, stanje v zvezi z zakonito spletno ponudbo in razsežnost problema piratstva v državah članicah, pa tudi njihove pravne tradicije, |
| --- | --- |

—

upoštevati raznolikost razvoja digitalnega gospodarstva, stanje v zvezi z zakonito spletno ponudbo in razsežnost problema piratstva v državah članicah, pa tudi njihove pravne tradicije,

| — | spodbujati kulturno raznolikost v Evropi, zlasti s promocijo spletnih storitev, ki prispevajo k razvoju kulturnih in ustvarjalnih evropskih vsebin; |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturno raznolikost v Evropi, zlasti s promocijo spletnih storitev, ki prispevajo k razvoju kulturnih in ustvarjalnih evropskih vsebin;

| 6. | POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj:






  — | čimprej začnejo iskati ali spodbujajo iskanje dogovorjenih rešitev med zadevnimi stranmi, ki bodo konkretne, učinkovite, pravične in sorazmerne ter bodo spodbujale razvoj zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva, |
| --- | --- | --- |

6.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj:

—

čimprej začnejo iskati ali spodbujajo iskanje dogovorjenih rešitev med zadevnimi stranmi, ki bodo konkretne, učinkovite, pravične in sorazmerne ter bodo spodbujale razvoj zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva,

| — | spodbujati udeležene strani, naj po potrebi in v skladu s svojimi pravnimi sistemi ponovno preučijo roke, v katerih so lahko kinematografska dela na razpolago javnosti (kronologija uporabe v medijih iz člena 3d Direktive 2007/65/ES), da bi spodbujali raznolikost in privlačnost zakonite spletne ponudbe kinematografskih del, |
| --- | --- |

—

spodbujati udeležene strani, naj po potrebi in v skladu s svojimi pravnimi sistemi ponovno preučijo roke, v katerih so lahko kinematografska dela na razpolago javnosti (kronologija uporabe v medijih iz člena 3d Direktive 2007/65/ES), da bi spodbujali raznolikost in privlačnost zakonite spletne ponudbe kinematografskih del,

| — | aktivno prispevajo k promociji evropske avdiovizuelne in kinematografska ponudbe z linearnimi in nelinearnimi medijskimi storitvami v okviru prenosa direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti z izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

—

aktivno prispevajo k promociji evropske avdiovizuelne in kinematografska ponudbe z linearnimi in nelinearnimi medijskimi storitvami v okviru prenosa direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti z izmenjavo dobrih praks;

| 7. | POZIVA KOMISIJO, naj:






  — | si v tesnem sodelovanju z državami članicami in zadevnimi strokovnjaki prizadeva za razvoj in medsebojno izmenjavo statističnih podatkov, s čimer bo prispevala k boljšemu poznavanju raznolikosti digitalne ekonomije kulture, zlasti zakonite spletne ponudbe, in piratstva ter njegovega obsega, vzrokov in posledic na ustvarjalno ekonomijo in kulturno raznolikost, |
| --- | --- | --- |

7.

POZIVA KOMISIJO, naj:

—

si v tesnem sodelovanju z državami članicami in zadevnimi strokovnjaki prizadeva za razvoj in medsebojno izmenjavo statističnih podatkov, s čimer bo prispevala k boljšemu poznavanju raznolikosti digitalne ekonomije kulture, zlasti zakonite spletne ponudbe, in piratstva ter njegovega obsega, vzrokov in posledic na ustvarjalno ekonomijo in kulturno raznolikost,

| — | razširja informacije, zlasti tiste, pridobljene preko platforme, o najboljših praksah in inovativnih odzivih na izzive, ki so bili opredeljeni v okviru posvetovanj 3. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

razširja informacije, zlasti tiste, pridobljene preko platforme, o najboljših praksah in inovativnih odzivih na izzive, ki so bili opredeljeni v okviru posvetovanj 3. januarja 2008,

| — | na podlagi prispevkov držav članic v roku 18 mesecev pripravi poročilo o različnih pobudah, s katerimi naj bi prispevali k razvoju zakonite spletne ponudbe ter preprečevali in zatirali piratstvo, |
| --- | --- |

—

na podlagi prispevkov držav članic v roku 18 mesecev pripravi poročilo o različnih pobudah, s katerimi naj bi prispevali k razvoju zakonite spletne ponudbe ter preprečevali in zatirali piratstvo,

| — | preuči možnosti za okrepitev digitalizacije in spletnega razširjanja kinematografskih in avdiovizualnih del v okviru izvajanja programov Skupnosti, zlasti programa MEDIA, |
| --- | --- |

—

preuči možnosti za okrepitev digitalizacije in spletnega razširjanja kinematografskih in avdiovizualnih del v okviru izvajanja programov Skupnosti, zlasti programa MEDIA,

| — | bolj na splošno v okviru vseh ustreznih politik prispeva k razvoju zakonite spletne ponudbe in zatiranja piratstva; |
| --- | --- |

—

bolj na splošno v okviru vseh ustreznih politik prispeva k razvoju zakonite spletne ponudbe in zatiranja piratstva;

| 8. | DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO POZIVA, naj v okviru svojih pristojnosti:






  — | izboljšajo obveščenost potrošnikov, zlasti z objektivnimi kampanjami za obveščanje, o avtorski in sorodnih pravicah in posledicah nespoštovanja teh pravic ter, bolj na splošno, seznanjajo vse akterje, vključno s strokovnjaki, s posledicami piratstva za ustvarjanje in kulturno raznolikost, |
| --- | --- | --- |

8.

DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO POZIVA, naj v okviru svojih pristojnosti:

—

izboljšajo obveščenost potrošnikov, zlasti z objektivnimi kampanjami za obveščanje, o avtorski in sorodnih pravicah in posledicah nespoštovanja teh pravic ter, bolj na splošno, seznanjajo vse akterje, vključno s strokovnjaki, s posledicami piratstva za ustvarjanje in kulturno raznolikost,

| — | prispevajo k obveščanju potrošnikov o pogojih v zvezi z uporabo vsebin na različnih pripomočkih in platformah ter omejitvah v zvezi z uporabo tehničnih ukrepov za varstvo in upravljanje pravic, |
| --- | --- |

—

prispevajo k obveščanju potrošnikov o pogojih v zvezi z uporabo vsebin na različnih pripomočkih in platformah ter omejitvah v zvezi z uporabo tehničnih ukrepov za varstvo in upravljanje pravic,

| — | začnejo ali spodbujajo dogovore o sodelovanju med industrijo, imetniki pravic in potrošniki, da bi spodbudili interoperabilnost ter zagotovili preglednost tehničnih ukrepov za varstvo in upravljanje pravic, na primer s sistemom za identificiranje in označevanje, |
| --- | --- |

—

začnejo ali spodbujajo dogovore o sodelovanju med industrijo, imetniki pravic in potrošniki, da bi spodbudili interoperabilnost ter zagotovili preglednost tehničnih ukrepov za varstvo in upravljanje pravic, na primer s sistemom za identificiranje in označevanje,

| — | si prizadevajo za ohranjanje kulturne raznolikosti, zlasti v okviru politik na področju avtorske in sorodnih pravic v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi spletnimi vsebinami, |
| --- | --- |

—

si prizadevajo za ohranjanje kulturne raznolikosti, zlasti v okviru politik na področju avtorske in sorodnih pravic v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi spletnimi vsebinami,

| — | dejavno prispevajo k doslednejšemu spoštovanju varstva avtorske in sorodnih pravic na mednarodni ravni v okviru ustreznih dvostranskih in večstranskih sporazumov, političnega dialoga ter sodelovanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

—

dejavno prispevajo k doslednejšemu spoštovanju varstva avtorske in sorodnih pravic na mednarodni ravni v okviru ustreznih dvostranskih in večstranskih sporazumov, političnega dialoga ter sodelovanja s tretjimi državami;

| 9. | POZIVA ZADEVNE STRANI, naj začnejo posvetovanja ali se jim konstruktivno priključijo, da bi:






  — | našli konkretne, učinkovite in pravične rešitve, ki bodo spodbujale razvoj zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva, |
| --- | --- | --- |

9.

POZIVA ZADEVNE STRANI, naj začnejo posvetovanja ali se jim konstruktivno priključijo, da bi:

—

našli konkretne, učinkovite in pravične rešitve, ki bodo spodbujale razvoj zakonite spletne ponudbe ter preprečevanje in zatiranje piratstva,

| — | spodbujali interoperabilnost in zagotovili preglednost tehničnih ukrepov za upravljanje in varstvo pravic. |
| --- | --- |

—

spodbujali interoperabilnost in zagotovili preglednost tehničnih ukrepov za upravljanje in varstvo pravic.

---

(1)  Sklep Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (UL L 201, 25.7.2006, str. 15).

(2)  Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (UL L 332, 18.12.2007, str. 27)

(3)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

(4)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(6)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(7)  Sodba Sodišča z dne 29. januarja 2008 v zadevi C-275/06 (Productores de Música de Espańa (Promusicae) proti Telefónica de Espańa SAU)

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/18

---

Sklepi Sveta z dne 20. novembra 2008 o evropski digitalni knjižnici EUROPEANA

(2008/C 319/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU naslednjega:

| — | vzpostavitev evropske digitalne knjižnice EUROPEANA, ki je skupna večjezična točka spletnega dostopa do digitalnega kulturnega gradiva iz vse Evrope (knjige, časopisi, fotografije, kinematografska in avdiovizualna dela, arhivski dokumenti, muzejska dela, arhitekturna in arheološka dediščina itd.), je odlična priložnost za ovrednotenje kulturne dediščine držav članic in zagotovitev javnega dostopa do nje, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evropske digitalne knjižnice EUROPEANA, ki je skupna večjezična točka spletnega dostopa do digitalnega kulturnega gradiva iz vse Evrope (knjige, časopisi, fotografije, kinematografska in avdiovizualna dela, arhivski dokumenti, muzejska dela, arhitekturna in arheološka dediščina itd.), je odlična priložnost za ovrednotenje kulturne dediščine držav članic in zagotovitev javnega dostopa do nje,

| — | na splošno so digitalizacija, spletna dostopnost kulturnega gradiva držav članic in digitalna hramba ključni za vrednotenje kulturne dediščine, spodbude pri ustvarjanju vsebin in razvoj novih spletnih storitev; prispevajo k demokratizaciji dostopa do kulture in znanja ter k razvoju informacijske družbe in na znanju temelječega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

na splošno so digitalizacija, spletna dostopnost kulturnega gradiva držav članic in digitalna hramba ključni za vrednotenje kulturne dediščine, spodbude pri ustvarjanju vsebin in razvoj novih spletnih storitev; prispevajo k demokratizaciji dostopa do kulture in znanja ter k razvoju informacijske družbe in na znanju temelječega gospodarstva;

| 1. | POUDARJA:






  — | svojo zavezanost ciljem, ukrepom in časovnim načrtom, ki so bili na osnovi priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 (1) opredeljeni v sklepih Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalni hrambi (2), |
| --- | --- | --- |

1.

POUDARJA:

—

svojo zavezanost ciljem, ukrepom in časovnim načrtom, ki so bili na osnovi priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 (1) opredeljeni v sklepih Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalni hrambi (2),

| — | da je treba začeti delati na področju digitalizacije, hrambe in dajanja na razpolago vsebin, ob spoštovanju zakonodaje Skupnosti in mednarodne zakonodaje na področju intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

da je treba začeti delati na področju digitalizacije, hrambe in dajanja na razpolago vsebin, ob spoštovanju zakonodaje Skupnosti in mednarodne zakonodaje na področju intelektualne lastnine;

| 2. | z zanimanjem POZDRAVLJA:






  — | resolucijo Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o „i2010: na poti do evropske digitalne knjižnice“ (3), |
| --- | --- | --- |

2.

z zanimanjem POZDRAVLJA:

—

resolucijo Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o „i2010: na poti do evropske digitalne knjižnice“ (3),

| — | sporočilo Komisije z dne 3. januarja 2008 o „ustvarjalnih spletnih vsebinah na enotnem trgu“, |
| --- | --- |

—

sporočilo Komisije z dne 3. januarja 2008 o „ustvarjalnih spletnih vsebinah na enotnem trgu“,

| — | in sporočilo Komisije z dne 11. avgusta 2008 z naslovom „Do evropske kulturne dediščine s klikom na miško – Napredek pri digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in njegovi digitalni hrambi v EU“ (4), kjer je izpostavljen napredek, dosežen pri izvajanju priporočila Komisije in sklepov Sveta iz leta 2006, obenem pa se opozarja na velike razlike pri napredovanju držav članic v tem procesu; |
| --- | --- |

—

in sporočilo Komisije z dne 11. avgusta 2008 z naslovom „Do evropske kulturne dediščine s klikom na miško – Napredek pri digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in njegovi digitalni hrambi v EU“ (4), kjer je izpostavljen napredek, dosežen pri izvajanju priporočila Komisije in sklepov Sveta iz leta 2006, obenem pa se opozarja na velike razlike pri napredovanju držav članic v tem procesu;

| 3. | z zadovoljstvom UGOTAVLJA, da:






  — | se evropska digitalna knjižnica EUROPEANA postopno vzpostavlja, kar se odraža v ustanovitvi Fundacije za evropsko digitalno knjižnico 8. novembra 2007 na Nizozemskem in začetku delovanja prototipa 20. novembra 2008, |
| --- | --- | --- |

3.

z zadovoljstvom UGOTAVLJA, da:

—

se evropska digitalna knjižnica EUROPEANA postopno vzpostavlja, kar se odraža v ustanovitvi Fundacije za evropsko digitalno knjižnico 8. novembra 2007 na Nizozemskem in začetku delovanja prototipa 20. novembra 2008,

| — | so države članice, kulturne institucije in na splošno strokovnjaki zavzeti za proces digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalno hrambo, |
| --- | --- |

—

so države članice, kulturne institucije in na splošno strokovnjaki zavzeti za proces digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalno hrambo,

| — | je Komisija podprla ta projekt in bolj na splošno proces digitalizacije predvsem s programom eContent+ in s sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj, ustanovitvijo strokovne skupine iz držav članic za digitalizacijo in digitalno hrambo leta 2007 (5) in skupine strokovnjakov na visoki ravni leta 2006 (6) ter tudi z izvajanjem študij (7), |
| --- | --- |

—

je Komisija podprla ta projekt in bolj na splošno proces digitalizacije predvsem s programom eContent+ in s sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj, ustanovitvijo strokovne skupine iz držav članic za digitalizacijo in digitalno hrambo leta 2007 (5) in skupine strokovnjakov na visoki ravni leta 2006 (6) ter tudi z izvajanjem študij (7),

| — | so predstavniki knjižnic, arhivov, avdiovizualnih arhivov in nosilcev pravic pod pokroviteljstvom Komisije 4. junija 2008 sklenili dogovor o smernicah za pospešeno iskanje del sirot; |
| --- | --- |

—

so predstavniki knjižnic, arhivov, avdiovizualnih arhivov in nosilcev pravic pod pokroviteljstvom Komisije 4. junija 2008 sklenili dogovor o smernicah za pospešeno iskanje del sirot;

| 4. | MENI, da je za uspešnost in trajnost EUROPEANE ter, bolj na splošno, procesov digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe v državah članicah treba:






  — | aktivno in trajno podpreti digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter digitalno hrambo, da bi zagotovili raznoliko in kakovostno ponudbo del, ki predstavljajo kulturno in jezikovno raznolikost Unije ter bogastvo njene intelektualne dediščine, |
| --- | --- | --- |

4.

MENI, da je za uspešnost in trajnost EUROPEANE ter, bolj na splošno, procesov digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe v državah članicah treba:

—

aktivno in trajno podpreti digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter digitalno hrambo, da bi zagotovili raznoliko in kakovostno ponudbo del, ki predstavljajo kulturno in jezikovno raznolikost Unije ter bogastvo njene intelektualne dediščine,

| — | razvijati usklajene praktične rešitve v skladu z avtorskimi in sorodnimi pravicami, da bi prispevali h kar najširši spletni dostopnosti kulturnega gradiva, |
| --- | --- |

—

razvijati usklajene praktične rešitve v skladu z avtorskimi in sorodnimi pravicami, da bi prispevali h kar najširši spletni dostopnosti kulturnega gradiva,

| — | razvijati tehnologije, da bi zagotovili dolgotrajno digitalno hrambo, interoperabilnost sistemov za dostop do vsebin, večjezično krmarjenje po vsebinah in razpoložljivost večjezičnih vsebin ter raznovrstne in kakovostne storitve za državljane, |
| --- | --- |

—

razvijati tehnologije, da bi zagotovili dolgotrajno digitalno hrambo, interoperabilnost sistemov za dostop do vsebin, večjezično krmarjenje po vsebinah in razpoložljivost večjezičnih vsebin ter raznovrstne in kakovostne storitve za državljane,

| — | opredeliti dolgoročen gospodarski model za EUROPEANO in zagotoviti trajno podporo vsem sodelujočim stranem – kulturnim ustanovam, strokovnjakom, državam članicam in Komisiji; |
| --- | --- |

—

opredeliti dolgoročen gospodarski model za EUROPEANO in zagotoviti trajno podporo vsem sodelujočim stranem – kulturnim ustanovam, strokovnjakom, državam članicam in Komisiji;

| 5. | POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj:






  — | dejavno in vztrajno nadaljujejo izvajanje nacionalnih strategij in ciljev, oblikovanih v skladu s sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalni hrambi, v tem okviru pa zlasti opredelijo količinske in kakovostne cilje ter sprostijo ustrezna sredstva, |
| --- | --- | --- |

5.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj:

—

dejavno in vztrajno nadaljujejo izvajanje nacionalnih strategij in ciljev, oblikovanih v skladu s sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalni hrambi, v tem okviru pa zlasti opredelijo količinske in kakovostne cilje ter sprostijo ustrezna sredstva,

| — | spodbujajo sinergijo med njimi in tudi med različnimi institucijami, ki sodelujejo pri procesu digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe, da bi izboljšali ponudbo digitalnega kulturnega gradiva, |
| --- | --- |

—

spodbujajo sinergijo med njimi in tudi med različnimi institucijami, ki sodelujejo pri procesu digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe, da bi izboljšali ponudbo digitalnega kulturnega gradiva,

| — | v okviru nacionalnih strategij še naprej podpirajo vključevanje digitalnega kulturnega gradiva v EUROPEANO, zlasti s spodbujanjem standardov interoperabilnosti, vzpostavljanjem ali izboljšanjem portalov, ki nacionalne vsebine združujejo v celoto, ali po potrebi z opredeljevanjem evropskih tem za izbiro tega gradiva ob upoštevanju prednostnih vsebin kulturnih institucij, ki sodelujejo pri projektu, |
| --- | --- |

—

v okviru nacionalnih strategij še naprej podpirajo vključevanje digitalnega kulturnega gradiva v EUROPEANO, zlasti s spodbujanjem standardov interoperabilnosti, vzpostavljanjem ali izboljšanjem portalov, ki nacionalne vsebine združujejo v celoto, ali po potrebi z opredeljevanjem evropskih tem za izbiro tega gradiva ob upoštevanju prednostnih vsebin kulturnih institucij, ki sodelujejo pri projektu,

| — | upoštevajo cilj, da se v EUROPEANO vključijo zaščitena dela, in ob spoštovanju veljavne ureditve avtorskih in sorodnih pravic na ravni držav in Skupnosti spodbujajo v ta namen sklepanje učinkovitih čezmejnih sporazumov med zadevnimi stranmi, da bi prispevali k digitalizaciji in spletni dostopnosti teh del, |
| --- | --- |

—

upoštevajo cilj, da se v EUROPEANO vključijo zaščitena dela, in ob spoštovanju veljavne ureditve avtorskih in sorodnih pravic na ravni držav in Skupnosti spodbujajo v ta namen sklepanje učinkovitih čezmejnih sporazumov med zadevnimi stranmi, da bi prispevali k digitalizaciji in spletni dostopnosti teh del,

| — | vzpostavijo mehanizme za poenostavitev digitalizacije in spletnega dostopa do del „sirot“ in del, ki se več ne tiskajo ali distribuirajo, ob polnem spoštovanju pravic in interesov nosilcev pravic; |
| --- | --- |

—

vzpostavijo mehanizme za poenostavitev digitalizacije in spletnega dostopa do del „sirot“ in del, ki se več ne tiskajo ali distribuirajo, ob polnem spoštovanju pravic in interesov nosilcev pravic;

| 6. | POZIVA KOMISIJO, naj:






  — | spodbuja in usklajuje dela za izboljšanje dolgotrajne digitalne hrambe in interoperabilnosti sistemov za dostop do vsebin, zlasti z izmenjavo dobrih praks in širjenjem standardov, ter naj podpre raziskave in razvoj inovativnih tehnologij, da bi predvsem zagotovili dolgotrajno hrambo digitalnega kulturnega gradiva, večjezično krmarjenje po teh vsebinah in razpoložljivost večjezičnih vsebin ter razvoj novih načinov uporabe, |
| --- | --- | --- |

6.

POZIVA KOMISIJO, naj:

—

spodbuja in usklajuje dela za izboljšanje dolgotrajne digitalne hrambe in interoperabilnosti sistemov za dostop do vsebin, zlasti z izmenjavo dobrih praks in širjenjem standardov, ter naj podpre raziskave in razvoj inovativnih tehnologij, da bi predvsem zagotovili dolgotrajno hrambo digitalnega kulturnega gradiva, večjezično krmarjenje po teh vsebinah in razpoložljivost večjezičnih vsebin ter razvoj novih načinov uporabe,

| — | preuči, ali je mogoče v okviru obstoječih programov Skupnosti in znotraj trenutnega finančnega okvira okrepiti finančno podporo za digitalizacijo kulturnega gradiva iz držav članic z dodano evropsko vrednostjo in ob prispevanju k EUROPEANI ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih strategij in ciljev, |
| --- | --- |

—

preuči, ali je mogoče v okviru obstoječih programov Skupnosti in znotraj trenutnega finančnega okvira okrepiti finančno podporo za digitalizacijo kulturnega gradiva iz držav članic z dodano evropsko vrednostjo in ob prispevanju k EUROPEANI ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih strategij in ciljev,

| — | zlasti na podlagi poročil držav članic oceni napredek EUROPEANE in njene možnosti za razvoj, vključno z ekonomskega in finančnega vidika, ter tudi napredek, ki so ga države članice dosegle pri digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalni hrambi; o tem naj leta 2010 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

—

zlasti na podlagi poročil držav članic oceni napredek EUROPEANE in njene možnosti za razvoj, vključno z ekonomskega in finančnega vidika, ter tudi napredek, ki so ga države članice dosegle pri digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalni hrambi; o tem naj leta 2010 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu;

| 7. | POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, naj v okviru svojih pristojnosti:






  — | spodbujajo razvoj EUROPEANE in se oprejo zlasti na strokovno skupino držav članic za digitalizacijo in digitalno hrambo, da bi skupaj s sodelujočimi stranmi opredelili takšen ekonomski in upravljalni model, ki bo zagotovil njeno uspešnost in trajnost, |
| --- | --- | --- |

7.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, naj v okviru svojih pristojnosti:

—

spodbujajo razvoj EUROPEANE in se oprejo zlasti na strokovno skupino držav članic za digitalizacijo in digitalno hrambo, da bi skupaj s sodelujočimi stranmi opredelili takšen ekonomski in upravljalni model, ki bo zagotovil njeno uspešnost in trajnost,

| — | v Evropi in po svetu dejavno spodbujajo EUROPEANO in vzpostavitev javno-zasebnih partnerstev, ki bi lahko pripomogla k njenemu razvoju, predvsem na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe; |
| --- | --- |

—

v Evropi in po svetu dejavno spodbujajo EUROPEANO in vzpostavitev javno-zasebnih partnerstev, ki bi lahko pripomogla k njenemu razvoju, predvsem na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe;

| 8. | POZIVA FUNDACIJO ZA EVROPSKO DIGITALNO KNJIŽNICO, naj:






  — | tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo in kulturnimi institucijami, da bi ob spoštovanju njihovih ustreznih pristojnosti opredelili ekonomski in upravljalni model, s katerim bi zagotovili uspešnost in trajnost EUROPEANE. |
| --- | --- | --- |

8.

POZIVA FUNDACIJO ZA EVROPSKO DIGITALNO KNJIŽNICO, naj:

—

tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo in kulturnimi institucijami, da bi ob spoštovanju njihovih ustreznih pristojnosti opredelili ekonomski in upravljalni model, s katerim bi zagotovili uspešnost in trajnost EUROPEANE.

---

(1)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(2)  UL C 297, 7.12.2006, str. 1.

(3)  2006/2040(INI).

(4)  Dok. 12580/08.

(5)  Sklep Komisije z dne 22. marca 2007 (UL L 119, 9.5.2007, str. 45).

(6)  Sklep Komisije z dne 27. februarja 2006 (UL L 46, 16.2.2006, str. 32).

(7)  Študije o napredku pri digitalizaciji kulturnih vsebin v Evropski uniji, o socialno-ekonomskem vplivu dolgotrajne hrambe digitalnih virov in o socialno-ekonomskem vplivu javno dostopnih virov.

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/20

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu

(2008/C 319/08)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | v sklepih Evropskega sveta v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 (1) je poudarjeno, da je vlaganje v izobraževanje in usposabljanje ključnega pomena za evropsko gospodarstvo, ki temelji na znanju; |
| --- | --- |

1.

v sklepih Evropskega sveta v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 (1) je poudarjeno, da je vlaganje v izobraževanje in usposabljanje ključnega pomena za evropsko gospodarstvo, ki temelji na znanju;

| 2. | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2001 o evropskem sodelovanju na področju ocenjevanja kakovosti šolskega izobraževanja (2) države članice poziva, da podprejo izboljšave na področju ocenjevanja kakovosti šolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

2.

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2001 o evropskem sodelovanju na področju ocenjevanja kakovosti šolskega izobraževanja (2) države članice poziva, da podprejo izboljšave na področju ocenjevanja kakovosti šolskega izobraževanja;

| 3. | v Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. novembra 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju (3) so bile države članice pozvane, da zagotovijo učinkovito usmerjanje reform in naložb na področju izobraževanja in usposabljanja v izboljšanje kakovosti in pravičnosti, zlasti z osredotočanjem na predšolsko izobraževanje, programe zgodnjega ukrepanja ter pravične sisteme izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

3.

v Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. novembra 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju (3) so bile države članice pozvane, da zagotovijo učinkovito usmerjanje reform in naložb na področju izobraževanja in usposabljanja v izboljšanje kakovosti in pravičnosti, zlasti z osredotočanjem na predšolsko izobraževanje, programe zgodnjega ukrepanja ter pravične sisteme izobraževanja in usposabljanja;

| 4. | Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 (4) je uvedel akcijski program na področju vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

4.

Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 (4) je uvedel akcijski program na področju vseživljenjskega učenja;

| 5. | v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (5) so določeni najnižja stopnja znanja, spretnosti in odnosi, ki bi jih morali pred koncem osnovnega izobraževanja in usposabljanja usvojiti vsi učenci, da bi lahko sodelovali v družbi znanja, in ki – glede na to, da se medsebojno prepletajo – zahtevajo pristop do poučevanja, ki presega tradicionalne meje med učnimi predmeti; |
| --- | --- |

5.

v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (5) so določeni najnižja stopnja znanja, spretnosti in odnosi, ki bi jih morali pred koncem osnovnega izobraževanja in usposabljanja usvojiti vsi učenci, da bi lahko sodelovali v družbi znanja, in ki – glede na to, da se medsebojno prepletajo – zahtevajo pristop do poučevanja, ki presega tradicionalne meje med učnimi predmeti;

| 6. | v Resoluciji Sveta z dne 15. novembra 2007 (6) je poudarjeno, da je treba ljudem dati nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta in zvišati splošno raven spretnosti z zagotavljanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja ter usposabljanja za osvojitev najbolj kakovostnih spretnosti in veščin, da bi ohranili in okrepili njihove inovativne zmožnosti, kar je potrebno za večjo konkurenčnost, rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

6.

v Resoluciji Sveta z dne 15. novembra 2007 (6) je poudarjeno, da je treba ljudem dati nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta in zvišati splošno raven spretnosti z zagotavljanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja ter usposabljanja za osvojitev najbolj kakovostnih spretnosti in veščin, da bi ohranili in okrepili njihove inovativne zmožnosti, kar je potrebno za večjo konkurenčnost, rast in zaposlovanje;

| 7. | v Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 15. novembra 2007 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (7), je poudarjeno, da je treba poskrbeti za usklajen in dosleden sistem začetnega usposabljanja, podpore pri uvajanju v poklic in nadaljnjega strokovnega razvoja učiteljev, za katerega bodo na voljo ustrezni viri in zagotovljena kakovost; |
| --- | --- |

7.

v Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 15. novembra 2007 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (7), je poudarjeno, da je treba poskrbeti za usklajen in dosleden sistem začetnega usposabljanja, podpore pri uvajanju v poklic in nadaljnjega strokovnega razvoja učiteljev, za katerega bodo na voljo ustrezni viri in zagotovljena kakovost;

| 8. | v Sklepih Evropskega sveta iz marca 2008 (8) je poudarjeno, da je za zagotovitev prihodnje rasti ključnega pomena razvoj inovacijskega in ustvarjalnega potenciala evropskih državljanov v celoti, tj. potenciala, ki temelji na evropski kulturi in znanstveni odličnosti, države članice pa so pozvane, naj občutno zmanjšajo število mladih, ki ne znajo dobro brati, in mladih, ki predčasno opustijo šolanje, ter izboljšati učne rezultate priseljencev oziroma učencev iz zapostavljenih okolij; |
| --- | --- |

8.

v Sklepih Evropskega sveta iz marca 2008 (8) je poudarjeno, da je za zagotovitev prihodnje rasti ključnega pomena razvoj inovacijskega in ustvarjalnega potenciala evropskih državljanov v celoti, tj. potenciala, ki temelji na evropski kulturi in znanstveni odličnosti, države članice pa so pozvane, naj občutno zmanjšajo število mladih, ki ne znajo dobro brati, in mladih, ki predčasno opustijo šolanje, ter izboljšati učne rezultate priseljencev oziroma učencev iz zapostavljenih okolij;

| 9. | v Sklepih Sveta z dne 22. maja 2008 o spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti s pomočjo izobraževanja in usposabljanja (9) je poudarjeno, da so vse bolj potrebni ukrepi na nacionalni ravni, pa tudi sodelovanje na ravni EU, da bi dosegli spremembe, ki so potrebne, da bi lahko šole učence ustrezno pripravile na reševanje pomembnih izzivov in težav v hitro spreminjajočem se svetu; |
| --- | --- |

9.

v Sklepih Sveta z dne 22. maja 2008 o spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti s pomočjo izobraževanja in usposabljanja (9) je poudarjeno, da so vse bolj potrebni ukrepi na nacionalni ravni, pa tudi sodelovanje na ravni EU, da bi dosegli spremembe, ki so potrebne, da bi lahko šole učence ustrezno pripravile na reševanje pomembnih izzivov in težav v hitro spreminjajočem se svetu;

POZDRAVLJAJO sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 3. julija 2008 z naslovom Krepitev kompetenc za 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu, ki podaja program sodelovanja med državami članicami, s katerim bi se pospešil in okrepil razvoj šolskih sistemov;

PONOVNO OPOZARJAJO, DA:

| 1. | je brezplačno obvezno šolanje temeljna pravica vseh državljanov, ki ga morajo izvajati javni organi, za organizacijo pa morajo poskrbeti države članice; |
| --- | --- |

1.

je brezplačno obvezno šolanje temeljna pravica vseh državljanov, ki ga morajo izvajati javni organi, za organizacijo pa morajo poskrbeti države članice;

| 2. | šolsko izobraževanje, vključno z vsemi oblikami šolskega izobraževanja do konca srednješolskega izobraževanja, postavlja temelje za vseživljenjsko učenje, saj učencem omogoča pridobitev ključnih kompetenc, ki jih bodo potrebovali in jim bodo vseživljenjsko vodilo pri osebnem razvoju in poklicnem življenju; |
| --- | --- |

2.

šolsko izobraževanje, vključno z vsemi oblikami šolskega izobraževanja do konca srednješolskega izobraževanja, postavlja temelje za vseživljenjsko učenje, saj učencem omogoča pridobitev ključnih kompetenc, ki jih bodo potrebovali in jim bodo vseživljenjsko vodilo pri osebnem razvoju in poklicnem življenju;

| 3. | ima šolsko izobraževanje bistveno vlogo ne le pri socializaciji posameznikov in prenosu vrednot, spretnosti, znanj in odnosov, potrebnih za demokracijo, državljanstvo, medkulturni dialog in osebni razvoj, temveč tudi pri pridobivanju ključnih kompetenc, potrebnih za uspešno vključevanje v gospodarsko življenje; |
| --- | --- |

3.

ima šolsko izobraževanje bistveno vlogo ne le pri socializaciji posameznikov in prenosu vrednot, spretnosti, znanj in odnosov, potrebnih za demokracijo, državljanstvo, medkulturni dialog in osebni razvoj, temveč tudi pri pridobivanju ključnih kompetenc, potrebnih za uspešno vključevanje v gospodarsko življenje;

| 4. | mora šola učencem nuditi izobrazbo, ki jim omogoča vključevanje v vse bolj globalizirano, konkurenčno, različno in zapleteno okolje, v katerem so ustvarjalnost, inovativna sposobnost, občutek za pobudo, podjetništvo in zavezanost nadaljnjemu učenju enako pomembni kot specifično znanje na določenem področju; |
| --- | --- |

4.

mora šola učencem nuditi izobrazbo, ki jim omogoča vključevanje v vse bolj globalizirano, konkurenčno, različno in zapleteno okolje, v katerem so ustvarjalnost, inovativna sposobnost, občutek za pobudo, podjetništvo in zavezanost nadaljnjemu učenju enako pomembni kot specifično znanje na določenem področju;

| 5. | ima pri tem pomembno vlogo evropsko sodelovanje, kljub dejstvu, da so za organizacijo in vsebino sistema izobraževanja in usposabljanja odgovorne posamezne države članice, šole pa včasih uživajo precejšnjo avtonomijo. Državam članicam lahko pomaga pri obravnavi skupnih izzivov, zlasti z odprto metodo usklajevanja; |
| --- | --- |

5.

ima pri tem pomembno vlogo evropsko sodelovanje, kljub dejstvu, da so za organizacijo in vsebino sistema izobraževanja in usposabljanja odgovorne posamezne države članice, šole pa včasih uživajo precejšnjo avtonomijo. Državam članicam lahko pomaga pri obravnavi skupnih izzivov, zlasti z odprto metodo usklajevanja;

| 6. | je sodelovanje v skupnem interesu držav članic, na podlagi katerega bi lahko koristno uporabile različne inovativne in visokokakovostne prakse šolskih sistemov Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

je sodelovanje v skupnem interesu držav članic, na podlagi katerega bi lahko koristno uporabile različne inovativne in visokokakovostne prakse šolskih sistemov Evropske unije.

POUDARJAJO, DA:

| 1. | morata izobraževanje in usposabljanje ostati ključna prednostna naloga naslednjega cikla lizbonskega procesa, saj pomembno prispevata k rasti v prihodnje, dolgoročni konkurenčnosti, socialni koheziji Unije in spodbujanju aktivnega državljanstva; |
| --- | --- |

1.

morata izobraževanje in usposabljanje ostati ključna prednostna naloga naslednjega cikla lizbonskega procesa, saj pomembno prispevata k rasti v prihodnje, dolgoročni konkurenčnosti, socialni koheziji Unije in spodbujanju aktivnega državljanstva;

| 2. | se mora nadaljevati razvoj šolskih sistemov, da bi se vzdrževala socialna kohezija in da bi lahko zaradi boljšega dostopa do šolanja in večjih možnosti vsi mladi v celoti razvijali svoj potencial in aktivno sodelovali v nastajajoči družbi znanja; |
| --- | --- |

2.

se mora nadaljevati razvoj šolskih sistemov, da bi se vzdrževala socialna kohezija in da bi lahko zaradi boljšega dostopa do šolanja in večjih možnosti vsi mladi v celoti razvijali svoj potencial in aktivno sodelovali v nastajajoči družbi znanja;

| 3. | morajo šole pri učencih spodbujati ustvarjalnost, inovativnost in podjetnost, tako da jim omogočijo stimulativno delovno okolje. V ta namen morajo biti že same šole ne le ustvarjalne in dinamične ustanove, ki so pripravljene na sodelovanje in sklepanje partnerstev s širšo okolico, temveč tudi ustanove, ki razvijajo kulturo notranjega in zunanjega ocenjevanja, pri katerem sodelujejo tudi družine, da bi se tako opredelila morebitna področja, ki bi se jih dalo spremeniti in izboljšati; |
| --- | --- |

3.

morajo šole pri učencih spodbujati ustvarjalnost, inovativnost in podjetnost, tako da jim omogočijo stimulativno delovno okolje. V ta namen morajo biti že same šole ne le ustvarjalne in dinamične ustanove, ki so pripravljene na sodelovanje in sklepanje partnerstev s širšo okolico, temveč tudi ustanove, ki razvijajo kulturo notranjega in zunanjega ocenjevanja, pri katerem sodelujejo tudi družine, da bi se tako opredelila morebitna področja, ki bi se jih dalo spremeniti in izboljšati;

| 4. | je bil na splošno ugotovljen nezadosten napredek pri uresničevanju treh evropskih meril uspešnosti, ki jih je za leto 2010 sprejel Svet in se nanašajo neposredno na šolsko izobraževanje – to so število učencev, ki predčasno opustijo šolanje, bralna pismenost in uspešno dokončanje višje srednješolske izobrazbe; |
| --- | --- |

4.

je bil na splošno ugotovljen nezadosten napredek pri uresničevanju treh evropskih meril uspešnosti, ki jih je za leto 2010 sprejel Svet in se nanašajo neposredno na šolsko izobraževanje – to so število učencev, ki predčasno opustijo šolanje, bralna pismenost in uspešno dokončanje višje srednješolske izobrazbe;

| 5. | so za usklajeni pristop k razvoju kompetenc, ki temelji na evropskem okviru ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje (10), potrebna večja prizadevanja za izboljšanje bralne pismenosti in drugih osnovnih znanj ter bolj individualen pristop k učenju, ki bi obravnaval potrebe vsakega posameznega učenca in vključeval ustrezne načine ocenjevanja ter vodil do boljše motiviranosti za učenje; |
| --- | --- |

5.

so za usklajeni pristop k razvoju kompetenc, ki temelji na evropskem okviru ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje (10), potrebna večja prizadevanja za izboljšanje bralne pismenosti in drugih osnovnih znanj ter bolj individualen pristop k učenju, ki bi obravnaval potrebe vsakega posameznega učenca in vključeval ustrezne načine ocenjevanja ter vodil do boljše motiviranosti za učenje;

| 6. | je za zagotovitev visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, ki bi bili pravični in obenem učinkoviti (11), potrebno kakovostnejše in dostopnejše predšolsko izobraževanje ter širokopotezne šole, ki bi vsem učencem – ne glede na njihovo družbeno ozadje – nudile enake možnosti, otrokom s posebnimi potrebami pa zagotovile ravnovesje med podajanjem splošnih in specializiranih znanj; |
| --- | --- |

6.

je za zagotovitev visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, ki bi bili pravični in obenem učinkoviti (11), potrebno kakovostnejše in dostopnejše predšolsko izobraževanje ter širokopotezne šole, ki bi vsem učencem – ne glede na njihovo družbeno ozadje – nudile enake možnosti, otrokom s posebnimi potrebami pa zagotovile ravnovesje med podajanjem splošnih in specializiranih znanj;

| 7. | je treba poleg tega okrepiti prizadevanja za izvajanje sklepov Sveta iz novembra 2007 (12), v katerih so bile države članice pozvane, naj učiteljem zagotovijo začetno usposabljanje visoke kakovosti, usklajeno in dosledno podporo pri uvajanju v poklic in nadaljnjem strokovnem razvoju, za kar naj bodo na voljo zadostni finančni viri in zagotovljena kakovost; pozvane so bile tudi, naj k učiteljskemu poklicu pritegnejo najsposobnejše in si jih prizadevajo obdržati, obravnavajo primere slabega učenja, spodbujajo vse učence, da svoje sposobnosti izkoristijo v celoti, in ustvarijo šolska okolja, v katerih bi učitelji med seboj izmenjavali izkušnje in stremeli k napredku učencev; |
| --- | --- |

7.

je treba poleg tega okrepiti prizadevanja za izvajanje sklepov Sveta iz novembra 2007 (12), v katerih so bile države članice pozvane, naj učiteljem zagotovijo začetno usposabljanje visoke kakovosti, usklajeno in dosledno podporo pri uvajanju v poklic in nadaljnjem strokovnem razvoju, za kar naj bodo na voljo zadostni finančni viri in zagotovljena kakovost; pozvane so bile tudi, naj k učiteljskemu poklicu pritegnejo najsposobnejše in si jih prizadevajo obdržati, obravnavajo primere slabega učenja, spodbujajo vse učence, da svoje sposobnosti izkoristijo v celoti, in ustvarijo šolska okolja, v katerih bi učitelji med seboj izmenjavali izkušnje in stremeli k napredku učencev;

SO DOSEGLI SOGLASJE O NASLEDNJIH PREDNOSTNIH NALOGAH NA PODROČJU EVROPSKEGA SODELOVANJA V ŠOLSTVU:

| 1. | zagotovitev in izboljšanje pridobivanja ključnih kompetenc, zlasti pismenosti in znanja računanja; |
| --- | --- |

1.

zagotovitev in izboljšanje pridobivanja ključnih kompetenc, zlasti pismenosti in znanja računanja;

| 2. | krepitev primarne vloge, ki jo ima šola pri spodbujanju vključujoče družbe in krepitvi socialne kohezije, ob zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja za vse učence v skladu z načelom pravičnosti; |
| --- | --- |

2.

krepitev primarne vloge, ki jo ima šola pri spodbujanju vključujoče družbe in krepitvi socialne kohezije, ob zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja za vse učence v skladu z načelom pravičnosti;

| 3. | spodbujanje učiteljskega poklica in izboljšanje začetnega in nadaljnjega poklicnega usposabljanja učiteljev in vodstvenih delavcev; |
| --- | --- |

3.

spodbujanje učiteljskega poklica in izboljšanje začetnega in nadaljnjega poklicnega usposabljanja učiteljev in vodstvenih delavcev;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB PODPORI KOMISIJE:

| 1. | v okviru odprte metode usklajevanja sodelujejo za okrepitev evropskega sodelovanja, da bi tako spodbujale prednostne naloge politike, začrtane v teh sklepih; |
| --- | --- |

1.

v okviru odprte metode usklajevanja sodelujejo za okrepitev evropskega sodelovanja, da bi tako spodbujale prednostne naloge politike, začrtane v teh sklepih;

| 2. | usmerijo sodelovanje pri izvajanju priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje, da bi se:






  — | izboljšale ravni pismenosti in znanja računanja ter spodbudilo učenje vsaj dveh tujih jezikov poleg materinega jezika, |
| --- | --- | --- |

2.

usmerijo sodelovanje pri izvajanju priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje, da bi se:

—

izboljšale ravni pismenosti in znanja računanja ter spodbudilo učenje vsaj dveh tujih jezikov poleg materinega jezika,

| — | povečalo zanimanje za matematiko, znanost in tehnologijo, da bi se pri učencih že v rani mladosti razvil znanstveni način razmišljanja, |
| --- | --- |

—

povečalo zanimanje za matematiko, znanost in tehnologijo, da bi se pri učencih že v rani mladosti razvil znanstveni način razmišljanja,

| — | izboljšale kompetence tako s področja posameznih učnih predmetov kot tudi interdisciplinarne kompetence, zlasti znanja o tem, kako se je treba učiti, in o socialnih in državljanskih kompetencah, |
| --- | --- |

—

izboljšale kompetence tako s področja posameznih učnih predmetov kot tudi interdisciplinarne kompetence, zlasti znanja o tem, kako se je treba učiti, in o socialnih in državljanskih kompetencah,

| — | izboljšale tehnike ocenjevanja pri individualnem poučevanju; |
| --- | --- |

—

izboljšale tehnike ocenjevanja pri individualnem poučevanju;

| 3. | usmerjajo sodelovanje pri izvajanju sklepov Sveta o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju, da bi se:






  — | zagotovilo dostopno, visokokakovostno predšolsko izobraževanje, |
| --- | --- | --- |

3.

usmerjajo sodelovanje pri izvajanju sklepov Sveta o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju, da bi se:

—

zagotovilo dostopno, visokokakovostno predšolsko izobraževanje,

| — | zmanjšalo število učencev, ki predčasno opustijo šolanje, |
| --- | --- |

—

zmanjšalo število učencev, ki predčasno opustijo šolanje,

| — | zajezile neenakosti in okrepila socialna vključenost, z zmanjšanjem slabega učnega uspeha učencev in izboljšanjem učinkovitosti šol, |
| --- | --- |

—

zajezile neenakosti in okrepila socialna vključenost, z zmanjšanjem slabega učnega uspeha učencev in izboljšanjem učinkovitosti šol,

| — | zagotovil uspešen prehod med različnimi vrstami šol in različnimi ravnmi ter v druge oblike vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja, zlasti z izboljšanjem kakovosti in dostopa do informativnih, usmerjevalnih in svetovalnih služb, |
| --- | --- |

—

zagotovil uspešen prehod med različnimi vrstami šol in različnimi ravnmi ter v druge oblike vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja, zlasti z izboljšanjem kakovosti in dostopa do informativnih, usmerjevalnih in svetovalnih služb,

| — | zagotovil dostop do visokokakovostnega izobraževanja in storitev, zlasti za otroke in mlade, ki zaradi osebnih, družbenih, kulturnih in/ali ekonomskih okoliščin, potrebujejo posebno pomoč za izpolnitev svojega izobrazbenega potenciala, |
| --- | --- |

—

zagotovil dostop do visokokakovostnega izobraževanja in storitev, zlasti za otroke in mlade, ki zaradi osebnih, družbenih, kulturnih in/ali ekonomskih okoliščin, potrebujejo posebno pomoč za izpolnitev svojega izobrazbenega potenciala,

| — | zgodaj ugotovile težave pri učenju in poiskale rešitve na podlagi bolj individualnih pedagoških pristopov, prilagojenih potrebam in sposobnostim vsakega učenca, |
| --- | --- |

—

zgodaj ugotovile težave pri učenju in poiskale rešitve na podlagi bolj individualnih pedagoških pristopov, prilagojenih potrebam in sposobnostim vsakega učenca,

| — | vsem učencem s posebnimi potrebami zagotovila pravočasna in ustrezna pomoč pri učenju, tako v navadnih kot posebnih šolah, |
| --- | --- |

—

vsem učencem s posebnimi potrebami zagotovila pravočasna in ustrezna pomoč pri učenju, tako v navadnih kot posebnih šolah,

| — | izboljšalo upravljanje šol in njihova odprtost navzven; |
| --- | --- |

—

izboljšalo upravljanje šol in njihova odprtost navzven;

| 4. | usmerjajo sodelovanje pri izvajanju sklepov Sveta o izboljšanju kakovosti usposabljanja učiteljev, da bi se:






  — | izboljšala privlačnost učiteljskega poklica, |
| --- | --- | --- |

4.

usmerjajo sodelovanje pri izvajanju sklepov Sveta o izboljšanju kakovosti usposabljanja učiteljev, da bi se:

—

izboljšala privlačnost učiteljskega poklica,

| — | vsem učiteljem začetnikom omogočila uporaba strukturiranih programov podpore pri uvajanju v poklic, |
| --- | --- |

—

vsem učiteljem začetnikom omogočila uporaba strukturiranih programov podpore pri uvajanju v poklic,

| — | izboljšali ponudba in kakovost programov nadaljnjega strokovnega razvoja učiteljev in povečala raven sodelovanja pri teh programih, |
| --- | --- |

—

izboljšali ponudba in kakovost programov nadaljnjega strokovnega razvoja učiteljev in povečala raven sodelovanja pri teh programih,

| — | pregledale politike, namenjene zaposlovanju, namestitvi na delovno mesto, ohranjanju na delovnem mestu in mobilnosti učiteljev, da bi v kar največji meri prispevali h kakovosti šolskega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

pregledale politike, namenjene zaposlovanju, namestitvi na delovno mesto, ohranjanju na delovnem mestu in mobilnosti učiteljev, da bi v kar največji meri prispevali h kakovosti šolskega izobraževanja,

| — | povečala možnost, da učitelji del svojega službovanja preživijo v drugi državi članici, kjer bi nadaljevali z izobraževanjem in usposabljanjem, pridobili nove delovne izkušnje in poglabljali znanje tujih jezikov, |
| --- | --- |

—

povečala možnost, da učitelji del svojega službovanja preživijo v drugi državi članici, kjer bi nadaljevali z izobraževanjem in usposabljanjem, pridobili nove delovne izkušnje in poglabljali znanje tujih jezikov,

| — | izboljšalo zaposlovanje in usposabljanje ravnateljev, s čimer bi se nadgradile njihove vodstvene in pedagoške sposobnosti; |
| --- | --- |

—

izboljšalo zaposlovanje in usposabljanje ravnateljev, s čimer bi se nadgradile njihove vodstvene in pedagoške sposobnosti;

| 5. | za doseganje navedenih ciljev uporabijo vsa ustrezna sredstva, vključno s sredstvi iz odprte metode usklajevanja, programom za vseživljenjsko učenje, sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj ter – v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami – sredstva iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

za doseganje navedenih ciljev uporabijo vsa ustrezna sredstva, vključno s sredstvi iz odprte metode usklajevanja, programom za vseživljenjsko učenje, sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj ter – v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami – sredstva iz Evropskega socialnega sklada;

| 6. | naj ohranjajo redni dialog med oblikovalci politik iz držav članici o vprašanjih, povezanih s šolstvom, vključno s spodbujanjem ustvarjalne in inovativne zmogljivosti v okviru in s pomočjo šolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

6.

naj ohranjajo redni dialog med oblikovalci politik iz držav članici o vprašanjih, povezanih s šolstvom, vključno s spodbujanjem ustvarjalne in inovativne zmogljivosti v okviru in s pomočjo šolskega izobraževanja;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

predlaga ustrezne oblike sodelovanja in izmenjave dobrih praks na področjih, predstavljenih v teh sklepih, in sicer v sklopu priprav novega strateškega okvira za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja po letu 2010.

---

(1)  Dok. SN 100/1/00 REV 1, odstavek 25.

(2)  UL L 60, 1.3.2001.

(3)  UL C 298, 8.12.2006.

(4)  UL L 327, 24.11.2006.

(5)  UL L 394, 30.12.2006.

(6)  UL C 290, 4.12.2007.

(7)  UL C 300, 12.12.2007.

(8)  Dok. 7652/08, odstavek 15, str. 10.

(9)  UL C 141, 7.6.2008, str. 17.

(10)  UL L 394, 30.12.2006.

(11)  Sklepi Evropskega sveta iz marca 2006 (dok. 7775/06, odstavek 23, str. 6).

(12)  UL C 300, 12.12.2007.

---

Komisija

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. decembra 2008

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3340 |
| JPY | japonski jen | 120,21 |
| DKK | danska krona | 7,4499 |
| GBP | funt šterling | 0,89235 |
| SEK | švedska krona | 10,6625 |
| CHF | švicarski frank | 1,5746 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,2110 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,990 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 264,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7095 |
| PLN | poljski zlot | 3,9592 |
| RON | romunski leu | 3,9290 |
| SKK | slovaška krona | 30,170 |
| TRY | turška lira | 2,0987 |
| AUD | avstralski dolar | 2,0291 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6598 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3384 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4500 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9876 |
| KRW | južnokorejski won | 1 833,58 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,5835 |
| CNY | kitajski juan | 9,1282 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,1805 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 074,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7791 |
| PHP | filipinski peso | 64,230 |
| RUB | ruski rubelj | 37,0077 |
| THB | tajski bat | 46,710 |
| BRL | brazilski real | 3,1993 |
| MXN | mehiški peso | 17,8723 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3340

JPY

japonski jen

120,21

DKK

danska krona

7,4499

GBP

funt šterling

0,89235

SEK

švedska krona

10,6625

CHF

švicarski frank

1,5746

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,2110

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,990

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

264,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7095

PLN

poljski zlot

3,9592

RON

romunski leu

3,9290

SKK

slovaška krona

30,170

TRY

turška lira

2,0987

AUD

avstralski dolar

2,0291

CAD

kanadski dolar

1,6598

HKD

hongkonški dolar

10,3384

NZD

novozelandski dolar

2,4500

SGD

singapurski dolar

1,9876

KRW

južnokorejski won

1 833,58

ZAR

južnoafriški rand

13,5835

CNY

kitajski juan

9,1282

HRK

hrvaška kuna

7,1805

IDR

indonezijska rupija

15 074,20

MYR

malezijski ringit

4,7791

PHP

filipinski peso

64,230

RUB

ruski rubelj

37,0077

THB

tajski bat

46,710

BRL

brazilski real

3,1993

MXN

mehiški peso

17,8723

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 319/10)

| 1. | Komisija je 2. decembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Jysk Stålindustrie ApS („Jysk“, Danska), ki pripada skupini Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nizozemska) pod nadzorom g. Vladimirja Lisina, ki ima pod nadzorom tudi podjetje Novolipetsk Steel („NLMK“, Rusija), z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad podjetjem Volgo-Balt Transport Holding Limited („Volgo-Balt“, Ciper) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 2. decembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Jysk Stålindustrie ApS („Jysk“, Danska), ki pripada skupini Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nizozemska) pod nadzorom g. Vladimirja Lisina, ki ima pod nadzorom tudi podjetje Novolipetsk Steel („NLMK“, Rusija), z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad podjetjem Volgo-Balt Transport Holding Limited („Volgo-Balt“, Ciper) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za UCLH: pomorsko pristanišče in prekladalne storitve v Rusiji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za UCLH: pomorsko pristanišče in prekladalne storitve v Rusiji,

| — | za Jysk: holding družba, |
| --- | --- |

—

za Jysk: holding družba,

| — | za NLMK: proizvodnja jekla (ploščati izdelki iz ogljikovega jekla in električno jeklo), |
| --- | --- |

—

za NLMK: proizvodnja jekla (ploščati izdelki iz ogljikovega jekla in električno jeklo),

| — | za Volgo-Balt: prevoz suhega tovora po morju v Evropi in Severni Afriki ter po celinskih vodnih poteh v Rusiji, prevoz naftnih derivatov po ruskih celinskih vodnih poteh, turizem in storitve potniškega prometa v Rusiji. |
| --- | --- |

—

za Volgo-Balt: prevoz suhega tovora po morju v Evropi in Severni Afriki ter po celinskih vodnih poteh v Rusiji, prevoz naftnih derivatov po ruskih celinskih vodnih poteh, turizem in storitve potniškega prometa v Rusiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (EGS) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (EGS) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 319/11)

| 1. | Komisija je 4. decembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sumitomo Electric Industries Ltd („SEI“, Japonska) in skupina Nexans („Nexans“, Francija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Opticable („Opticable“, Belgija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom skupine Nexans, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. decembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sumitomo Electric Industries Ltd („SEI“, Japonska) in skupina Nexans („Nexans“, Francija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Opticable („Opticable“, Belgija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom skupine Nexans, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za SEI: proizvodnja in prodaja električnih žic, snopov kablov in kablov ter optičnih vlaken in telekomunikacijskih kablov iz optičnih vlaken za prizemne sisteme, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za SEI: proizvodnja in prodaja električnih žic, snopov kablov in kablov ter optičnih vlaken in telekomunikacijskih kablov iz optičnih vlaken za prizemne sisteme,

| — | za Nexans: skupina je dejavna v industriji kablov in ponuja širok izbor kablov in kabelskih sistemov za infrastrukturne, industrijske, gradbene in lokalne trge omrežij. Poleg tega zagotavlja tudi kable iz optičnih vlaken, kar je dopolnilna dejavnost, |
| --- | --- |

—

za Nexans: skupina je dejavna v industriji kablov in ponuja širok izbor kablov in kabelskih sistemov za infrastrukturne, industrijske, gradbene in lokalne trge omrežij. Poleg tega zagotavlja tudi kable iz optičnih vlaken, kar je dopolnilna dejavnost,

| — | za Opticable: proizvodnja in prodaja kablov iz optičnih vlaken za prizemne sisteme v Evropi. |
| --- | --- |

—

za Opticable: proizvodnja in prodaja kablov iz optičnih vlaken za prizemne sisteme v Evropi.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/26

---

Ponovna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 319/12)

| 1. | Komisija je 5. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, s katero podjetje Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Francija), ki spada v skupino Sanofi-Aventis group (Francija), z javno ponudbo, objavljeno 11. julija 2008, pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Zentiva N.V. (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 5. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, s katero podjetje Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Francija), ki spada v skupino Sanofi-Aventis group (Francija), z javno ponudbo, objavljeno 11. julija 2008, pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Zentiva N.V. (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Sanofi-Aventis: raziskave, razvoj, proizvodnja in trženje farmacevtskih izdelkov ter cepiv za ljudi, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Sanofi-Aventis: raziskave, razvoj, proizvodnja in trženje farmacevtskih izdelkov ter cepiv za ljudi,

| — | za Zentiva: razvoj, proizvodnja in trženje generičnih farmacevtskih izdelkov z blagovno znamko. |
| --- | --- |

—

za Zentiva: razvoj, proizvodnja in trženje generičnih farmacevtskih izdelkov z blagovno znamko.

| 3. | Ta priglasitev je bila 2. oktobra 2008 razglašena za nepopolno. Zadevni podjetji sta zdaj predložili dodatne zahtevane podatke. Priglasitev je 5. decembra 2008 postala popolna v smislu člena 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Ta priglasitev je bila 2. oktobra 2008 razglašena za nepopolno. Zadevni podjetji sta zdaj predložili dodatne zahtevane podatke. Priglasitev je 5. decembra 2008 postala popolna v smislu člena 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali (32-2) 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva na naslov:





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali (32-2) 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva na naslov:

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---