# Eiropas Savienības C 319/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 319 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 13. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 319

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 13. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2008/C 319/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 20. novembris) par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību | 1 |
| 2008/C 319/02 | Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās | 4 |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2008/C 319/03 | Padomes Ieteikums (2008. gada 20. novembris) par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2008/C 319/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 20. novembris) par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību

1

2008/C 319/02

Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās

4

IETEIKUMI

Padome

2008/C 319/03

Padomes Ieteikums (2008. gada 20. novembris) par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā

8

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2008/C 319/04 | Padomes secinājumi par Eiropas mantojuma zīmes izveidi Eiropas Savienībā | 11 |
| 2008/C 319/05 | Padomes secinājumi par arhitektūru — Kultūras devums ilgtspējīgā attīstībā | 13 |
| 2008/C 319/06 | Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par to, kā pilnveidot legālu kultūras un radošā satura piedāvājumu tiešsaistē un novērst un apkarot pirātismu digitālajā vidē | 15 |
| 2008/C 319/07 | Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par Eiropas digitālo bibliotēku EUROPEANA | 18 |
| 2008/C 319/08 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2008. gada 21. novembris) sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — Programma Eiropas sadarbībai skolu jomā | 20 |
| | Komisija |
| 2008/C 319/09 | Euro maiņas kurss | 23 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2008/C 319/04

Padomes secinājumi par Eiropas mantojuma zīmes izveidi Eiropas Savienībā

11

2008/C 319/05

Padomes secinājumi par arhitektūru — Kultūras devums ilgtspējīgā attīstībā

13

2008/C 319/06

Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par to, kā pilnveidot legālu kultūras un radošā satura piedāvājumu tiešsaistē un novērst un apkarot pirātismu digitālajā vidē

15

2008/C 319/07

Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par Eiropas digitālo bibliotēku EUROPEANA

EUROPEANA

18

2008/C 319/08

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2008. gada 21. novembris) sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — Programma Eiropas sadarbībai skolu jomā

20

Komisija

2008/C 319/09

Euro maiņas kurss

23

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 319/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Atkārtots paziņojums par agrāk paziņotu koncentrāciju (Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 319/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Atkārtots paziņojums par agrāk paziņotu koncentrāciju (Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2008/C 319/13

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 20. novembris) par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību

(2008/C 319/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINA:

| — | ka Eiropas Komisijas 2001. gada novembra Baltajā grāmatā “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (1), ko Padome apstiprinājusi 2002. gada 14. februāra secinājumos, ir teikts, ka veselība ir jāuzskata par jauniešu sociālās integrācijas un neatkarības faktoru, un tā ir obligāts priekšnosacījums viņu pilsoniskās aktivitātes attīstībai; |
| --- | --- |

—

ka Eiropas Komisijas 2001. gada novembra Baltajā grāmatā “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (1), ko Padome apstiprinājusi 2002. gada 14. februāra secinājumos, ir teikts, ka veselība ir jāuzskata par jauniešu sociālās integrācijas un neatkarības faktoru, un tā ir obligāts priekšnosacījums viņu pilsoniskās aktivitātes attīstībai;

| — | ar Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūciju (2) ir izveidota Eiropas sadarbības sistēma jaunatnes jomā, kurā viens no trijiem virzieniem ir jaunatnes aspekta iekļaušana citās attiecīgās Eiropas politikas jomās; |
| --- | --- |

—

ar Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūciju (2) ir izveidota Eiropas sadarbības sistēma jaunatnes jomā, kurā viens no trijiem virzieniem ir jaunatnes aspekta iekļaušana citās attiecīgās Eiropas politikas jomās;

| — | Eiropas Jaunatnes pakts, ko Eiropadome pieņēmusi 2005. gada 22. un 23. martā, ir viens no instrumentiem, kas palīdz sasniegt Lisabonas programmas mērķus izaugsmes un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

—

Eiropas Jaunatnes pakts, ko Eiropadome pieņēmusi 2005. gada 22. un 23. martā, ir viens no instrumentiem, kas palīdz sasniegt Lisabonas programmas mērķus izaugsmes un nodarbinātības jomā;

| — | Padomes 2005. gada novembra Rezolūcijā “par to, kā risināt jaunatnes problēmas Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana” (3), ir norādīts, ka, integrējot jaunatnes aspektu citās attiecīgās Eiropas politikas jomās, īpaša prioritāte būtu jāpiešķir veselīgam jauniešu dzīvesveidam; |
| --- | --- |

—

Padomes 2005. gada novembra Rezolūcijā “par to, kā risināt jaunatnes problēmas Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana” (3), ir norādīts, ka, integrējot jaunatnes aspektu citās attiecīgās Eiropas politikas jomās, īpaša prioritāte būtu jāpiešķir veselīgam jauniešu dzīvesveidam;

| — | Padome 2007. gada maija Rezolūcijā “Vienlīdzīgu iespēju radīšana visiem jauniešiem — pilnīga sociālā līdzdalība” (4) aicina dalībvalstis visās politikas jomās, kas ietekmē jauniešu dzīves kvalitāti (piemēram, veselību), uzsvērt jauniešu intereses; |
| --- | --- |

—

Padome 2007. gada maija Rezolūcijā “Vienlīdzīgu iespēju radīšana visiem jauniešiem — pilnīga sociālā līdzdalība” (4) aicina dalībvalstis visās politikas jomās, kas ietekmē jauniešu dzīves kvalitāti (piemēram, veselību), uzsvērt jauniešu intereses;

| — | Komisija 2007. gada septembra paziņojumā “Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (5) aicina dalībvalstis īstenot ierosmes jauniešu veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

—

Komisija 2007. gada septembra paziņojumā “Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (5) aicina dalībvalstis īstenot ierosmes jauniešu veselības aizsardzības jomā;

| — | Padomes 2007. gada 16. novembra secinājumos par transversālu pieeju jaunatnes politikai (6) ir norādīts, ka Komisija no 2009. gada reizi trijos gadus izstrādās Eiropas Savienības pārskata ziņojumu par jaunatni; |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 16. novembra secinājumos par transversālu pieeju jaunatnes politikai (6) ir norādīts, ka Komisija no 2009. gada reizi trijos gadus izstrādās Eiropas Savienības pārskata ziņojumu par jaunatni;

| — | Padome 2007. gada 6. decembra secinājumos “Visi kopā par veselības aizsardzību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (7) uzsvēra vajadzību risināt galvenos veselības aizsardzības faktorus, piemēram, uzturu, fiziskas darbības, alkohola, narkotiku, tabakas patēriņu un apkārtējās vides radītus apdraudējumus, un vajadzību ņemt vērā dzimuma nozīmi, kā arī izcēla vajadzību sekmēt veselību ikdienā, proti, ģimenē, skolās, darbavietās un brīvā laika pavadīšanas vietās; |
| --- | --- |

—

Padome 2007. gada 6. decembra secinājumos “Visi kopā par veselības aizsardzību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (7) uzsvēra vajadzību risināt galvenos veselības aizsardzības faktorus, piemēram, uzturu, fiziskas darbības, alkohola, narkotiku, tabakas patēriņu un apkārtējās vides radītus apdraudējumus, un vajadzību ņemt vērā dzimuma nozīmi, kā arī izcēla vajadzību sekmēt veselību ikdienā, proti, ģimenē, skolās, darbavietās un brīvā laika pavadīšanas vietās;

| — | Padomes 2008. gada 22. maija Rezolūcijā par tādu jauniešu līdzdalību, kuriem ir ierobežotas iespējas (8), uzsvērts, ka veselības problēmas kavē jauniešu aktīvu līdzdalību, un dalībvalstis un Komisija ir aicinātas savās veselības aizsardzības stratēģijās sekmēt veselīgu jauniešu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

—

Padomes 2008. gada 22. maija Rezolūcijā par tādu jauniešu līdzdalību, kuriem ir ierobežotas iespējas (8), uzsvērts, ka veselības problēmas kavē jauniešu aktīvu līdzdalību, un dalībvalstis un Komisija ir aicinātas savās veselības aizsardzības stratēģijās sekmēt veselīgu jauniešu dzīvesveidu;

KONSTATĒ, KA:

| 1. | lai arī kopumā Eiropas jauniešu veselība ir pietiekama, dažas jomas rada īpašas bažas, piemēram, uzturs, fiziska aktivitāte, alkohola lietošana, seksuālā un garīgā veselība; |
| --- | --- |

1.

lai arī kopumā Eiropas jauniešu veselība ir pietiekama, dažas jomas rada īpašas bažas, piemēram, uzturs, fiziska aktivitāte, alkohola lietošana, seksuālā un garīgā veselība;

| 2. | īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu veselīgu dzīvesveidu un veiktu profilaktiskus pasākumus, it īpaši saistībā ar dzimumdzīvi, alkohola un narkotiku lietošanu, smēķēšanu, uztura lietošanas traucējumiem, aptaukošanos, vardarbību, azartspēlēm un atkarību no informācijas un komunikāciju tehnoloģijām; |
| --- | --- |

2.

īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu veselīgu dzīvesveidu un veiktu profilaktiskus pasākumus, it īpaši saistībā ar dzimumdzīvi, alkohola un narkotiku lietošanu, smēķēšanu, uztura lietošanas traucējumiem, aptaukošanos, vardarbību, azartspēlēm un atkarību no informācijas un komunikāciju tehnoloģijām;

| 3. | vairāki faktori, kas saistīti ar dzīves apstākļiem, piemēram, nabadzība, bezdarbs, nodarbinātības nestabilitāte, mājokļu problēmas, agra skolas pamešana un diskriminācija, var apdraudēt jauniešu veselību un labklājību, kā arī traucēt jauniešiem vērsties profilakses iestādēs un kvalitatīvas bezmaksas veselības aprūpes sistēmās vai tām pilnībā piekļūt, un tas savukārt var ietekmēt viņu veselību un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

3.

vairāki faktori, kas saistīti ar dzīves apstākļiem, piemēram, nabadzība, bezdarbs, nodarbinātības nestabilitāte, mājokļu problēmas, agra skolas pamešana un diskriminācija, var apdraudēt jauniešu veselību un labklājību, kā arī traucēt jauniešiem vērsties profilakses iestādēs un kvalitatīvas bezmaksas veselības aprūpes sistēmās vai tām pilnībā piekļūt, un tas savukārt var ietekmēt viņu veselību un dzīves kvalitāti;

| 4. | jaunekļi un jaunietes sastopas ar atšķirīgām grūtībām, kas ir saistītas ar veselības aizsardzību un labklājību, tādēļ, risinot jauniešu veselības problēmas, būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības jautājums; |
| --- | --- |

4.

jaunekļi un jaunietes sastopas ar atšķirīgām grūtībām, kas ir saistītas ar veselības aizsardzību un labklājību, tādēļ, risinot jauniešu veselības problēmas, būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības jautājums;

| 5. | veselīga fiziskā un sociālā vide ir būtiska veselīgai attīstībai. Būtu jādara viss iespējamais, lai uzlabotu jauniešu dzīves, darba un mācību apstākļus; |
| --- | --- |

5.

veselīga fiziskā un sociālā vide ir būtiska veselīgai attīstībai. Būtu jādara viss iespējamais, lai uzlabotu jauniešu dzīves, darba un mācību apstākļus;

| 6. | būtiska nozīme jauniešu labklājības un veselīgas vides jautājumā ir vecākiem, tālab būtu jāveic papildu pasākumi, lai viņus atbalstītu. |
| --- | --- |

6.

būtiska nozīme jauniešu labklājības un veselīgas vides jautājumā ir vecākiem, tālab būtu jāveic papildu pasākumi, lai viņus atbalstītu.

UZSVER, KA:

| 1. | jauniešu veselības aizsardzība un labklājība ir cieši saistīta ar viņu sociālas atstumšanas novēršanu un izglītības līmeni; |
| --- | --- |

1.

jauniešu veselības aizsardzība un labklājība ir cieši saistīta ar viņu sociālas atstumšanas novēršanu un izglītības līmeni;

| 2. | ir svarīgi palīdzēt jauniešiem pašiem uzņemties lielāku atbildību par savu veselību, palīdzēt celt pašapziņu un nostiprināt patstāvību, it īpaši, uzlabojot jauniešu informētību par veselīga dzīvesveida labvēlīgo ietekmi, kā arī par viņu veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

2.

ir svarīgi palīdzēt jauniešiem pašiem uzņemties lielāku atbildību par savu veselību, palīdzēt celt pašapziņu un nostiprināt patstāvību, it īpaši, uzlabojot jauniešu informētību par veselīga dzīvesveida labvēlīgo ietekmi, kā arī par viņu veselības apdraudējumiem.

IR VIENISPRĀTIS, KA:

| 1. | ir vajadzīgas precīzas zināšanas par jaunekļu un jauniešu veselības stāvokli, viņu vajadzībām un prasībām veselības aizsardzības jomā, kā arī par pašreizējo praksi, pieredzi un pareizi novērtētām, šajā jomā uzkrātām atziņām, lai nodrošinātu jauniešu veselības aizsardzības politikas efektivitāti un pielāgotajās stratēģijās labāk ņemtu vērā minētās grupas īpatnības, pievēršot uzmanību iespējamām atšķirībām saistībā ar vecumu, dzimumu, dzīvesvietu vai sociāliem un saimnieciskiem faktoriem, un prioritāti piešķirot tādiem jauniešiem, kam iespēju ir mazāk; |
| --- | --- |

1.

ir vajadzīgas precīzas zināšanas par jaunekļu un jauniešu veselības stāvokli, viņu vajadzībām un prasībām veselības aizsardzības jomā, kā arī par pašreizējo praksi, pieredzi un pareizi novērtētām, šajā jomā uzkrātām atziņām, lai nodrošinātu jauniešu veselības aizsardzības politikas efektivitāti un pielāgotajās stratēģijās labāk ņemtu vērā minētās grupas īpatnības, pievēršot uzmanību iespējamām atšķirībām saistībā ar vecumu, dzimumu, dzīvesvietu vai sociāliem un saimnieciskiem faktoriem, un prioritāti piešķirot tādiem jauniešiem, kam iespēju ir mazāk;

| 2. | jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jomā būtu jāpiemēro vispusīga un transversāla pieeja, kas aptver visas attiecīgās jomas, it īpaši sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu, oficiālo un neoficiālo izglītību, nodarbinātību un sociālas atstumtības novēršanu, bērnību un ģimeni, sportu, kultūras darbības, pētniecību, apkārtējo vidi, masu informācijas līdzekļus un patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jomā būtu jāpiemēro vispusīga un transversāla pieeja, kas aptver visas attiecīgās jomas, it īpaši sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu, oficiālo un neoficiālo izglītību, nodarbinātību un sociālas atstumtības novēršanu, bērnību un ģimeni, sportu, kultūras darbības, pētniecību, apkārtējo vidi, masu informācijas līdzekļus un patērētāju aizsardzību;

| 3. | lai stiprinātu veselīgu dzīvesveidu, būtiski ir veicināt fiziskas darbības un līdzsvarotu uzturu; |
| --- | --- |

3.

lai stiprinātu veselīgu dzīvesveidu, būtiski ir veicināt fiziskas darbības un līdzsvarotu uzturu;

| 4. | sevišķa uzmanība būtu jāpievērš jauniešu garīgajai veselībai, veicinot labu garīgu veselību, īpaši ar skolu un jauniešu darbavietu starpniecību, un novēršot pašsakropļošanos un pašnāvības; |
| --- | --- |

4.

sevišķa uzmanība būtu jāpievērš jauniešu garīgajai veselībai, veicinot labu garīgu veselību, īpaši ar skolu un jauniešu darbavietu starpniecību, un novēršot pašsakropļošanos un pašnāvības;

| 5. | jauniešu veselības politikā būtu jāiesaista valstu politika vietējā, reģionu, valstu un Eiropas līmenī, un tās pamatā būtu jābūt plašai oficiālās un neoficiālās izglītības darbinieku, veselības aprūpes darbinieku, saimniecisku un sociālu partneru, it īpaši jaunatnes organizāciju, kā arī masu informācijas līdzekļu partnerībai. |
| --- | --- |

5.

jauniešu veselības politikā būtu jāiesaista valstu politika vietējā, reģionu, valstu un Eiropas līmenī, un tās pamatā būtu jābūt plašai oficiālās un neoficiālās izglītības darbinieku, veselības aprūpes darbinieku, saimniecisku un sociālu partneru, it īpaši jaunatnes organizāciju, kā arī masu informācijas līdzekļu partnerībai.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 1. | veicināt jaunatnes aspektu veselības aizsardzības ierosmēs, un īstenot ar jauniešu veselību saistītus pasākumus, kas būtu piemēroti, transversāli un pietiekami koordinēti, un ko regulāri izvērtētu; |
| --- | --- |

1.

veicināt jaunatnes aspektu veselības aizsardzības ierosmēs, un īstenot ar jauniešu veselību saistītus pasākumus, kas būtu piemēroti, transversāli un pietiekami koordinēti, un ko regulāri izvērtētu;

| 2. | iesaistīt jauniešus un visus ar jaunatnes politiku saistītus darbiniekus veselības aizsardzības jomas ierosmju izstrādē un īstenošanā, it īpaši ar darbībām, kas paredz mācīties no līdzaudžiem; |
| --- | --- |

2.

iesaistīt jauniešus un visus ar jaunatnes politiku saistītus darbiniekus veselības aizsardzības jomas ierosmju izstrādē un īstenošanā, it īpaši ar darbībām, kas paredz mācīties no līdzaudžiem;

| 3. | sekmēt visu jauniešu piekļuvi brīvā laika pavadīšanas darbībām, kultūras pasākumiem un fiziskām darbībām; |
| --- | --- |

3.

sekmēt visu jauniešu piekļuvi brīvā laika pavadīšanas darbībām, kultūras pasākumiem un fiziskām darbībām;

| 4. | informācijas un masu informācijas līdzekļu programmās un politikas instrumentos ņemt vērā jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jautājumu; |
| --- | --- |

4.

informācijas un masu informācijas līdzekļu programmās un politikas instrumentos ņemt vērā jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jautājumu;

| 5. | atbalstīt jaunatnes jomas darbinieku un NVO darbinieku apmācību tādās jomās kā jauniešu veselības aizsardzība un profilakse, kā arī labklājība, konsultācijas par galveniem veselības aizsardzības jautājumiem, agra iejaukšanās, jauniešu grūtību apzināšana un viņu nosūtīšana pie citiem dienestiem. |
| --- | --- |

5.

atbalstīt jaunatnes jomas darbinieku un NVO darbinieku apmācību tādās jomās kā jauniešu veselības aizsardzība un profilakse, kā arī labklājība, konsultācijas par galveniem veselības aizsardzības jautājumiem, agra iejaukšanās, jauniešu grūtību apzināšana un viņu nosūtīšana pie citiem dienestiem.

AICINA KOMISIJU:

| 1. | nodrošināt, lai jaunatnes aspekts būtu ņemts vērā ar veselības aizsardzību saistītās ierosmēs; |
| --- | --- |

1.

nodrošināt, lai jaunatnes aspekts būtu ņemts vērā ar veselības aizsardzību saistītās ierosmēs;

| 2. | iesaistīt jauniešus un attiecīgus, ar jaunatnes politiku saistītus dalībniekus visās šajā jomā izvērstās Komisijas darbībās. |
| --- | --- |

2.

iesaistīt jauniešus un attiecīgus, ar jaunatnes politiku saistītus dalībniekus visās šajā jomā izvērstās Komisijas darbībās.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 1. | uzlabot zināšanas un pētījumus par minēto tematu un to regulāri atjaunināt, ņemot vērā iespējamās atšķirības, kas jauniešu veselības aizsardzībā un labklājībā ir saistītas ar vecumu, dzimumu, ģeogrāfiskiem vai sociāliem un saimnieciskiem faktoriem, seksuālo orientāciju vai invaliditāti; |
| --- | --- |

1.

uzlabot zināšanas un pētījumus par minēto tematu un to regulāri atjaunināt, ņemot vērā iespējamās atšķirības, kas jauniešu veselības aizsardzībā un labklājībā ir saistītas ar vecumu, dzimumu, ģeogrāfiskiem vai sociāliem un saimnieciskiem faktoriem, seksuālo orientāciju vai invaliditāti;

| 2. | izmantojot pieejamos avotus, datus par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību pakāpeniski iestrādāt Komisijas triju gadu pārskata ziņojumā par jauniešu stāvokli Eiropā; |
| --- | --- |

2.

izmantojot pieejamos avotus, datus par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību pakāpeniski iestrādāt Komisijas triju gadu pārskata ziņojumā par jauniešu stāvokli Eiropā;

| 3. | veikt darbības, lai paplašinātu izpratni par faktoriem, kas ietekmē jauniešu veselību; |
| --- | --- |

3.

veikt darbības, lai paplašinātu izpratni par faktoriem, kas ietekmē jauniešu veselību;

| 4. | vietējā, reģionu, valstu un Eiropas līmenī sekmēt apmaiņu ar paraugpraksi jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jomā, it īpaši, izmantojot esošās struktūras; |
| --- | --- |

4.

vietējā, reģionu, valstu un Eiropas līmenī sekmēt apmaiņu ar paraugpraksi jauniešu veselības aizsardzības un labklājības jomā, it īpaši, izmantojot esošās struktūras;

| 5. | pēc iespējas labāk izmantot iespējas, ko dod spēkā esošā Eiropas Savienības politika, programmas un citi instrumenti, it īpaši Eiropas struktūrfondi un programma “Jaunatne darbībā”, lai izstrādātu ar jauniešu veselības aizsardzību un labklājību saistītus projektus; |
| --- | --- |

5.

pēc iespējas labāk izmantot iespējas, ko dod spēkā esošā Eiropas Savienības politika, programmas un citi instrumenti, it īpaši Eiropas struktūrfondi un programma “Jaunatne darbībā”, lai izstrādātu ar jauniešu veselības aizsardzību un labklājību saistītus projektus;

| 6. | stiprināt partnerību ar jauniešiem un viņu organizācijām, ar jauniešiem saistītiem darbiniekiem, kā arī ar pilsonisko sabiedrību jauniešu veselības aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

6.

stiprināt partnerību ar jauniešiem un viņu organizācijām, ar jauniešiem saistītiem darbiniekiem, kā arī ar pilsonisko sabiedrību jauniešu veselības aizsardzības jomā.

---

(1)  14441/01 — COM(2001) 681 galīgā redakcija.

(2)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

(3)  OV C 292, 24.11.2005., 5. lpp.

(4)  OV C 314, 22.12.2007., 1. lpp.

(5)  COM(2007) 498 galīgā redakcija.

(6)  OV C 282, 24.11.2007., 16. lpp.

(7)  15611/07.

(8)  OV C 141, 7.6.2008., 1. lpp.

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/4

---

Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās

(2008/C 319/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 1. | arvien lielāka sakaru globalizācija, kā arī aktīvās dzīves ilgums vēl vairāk kā jebkad prasa, lai katrs pastāvīgi pielāgotu savas individuālās prasmes, lai labāk sagatavotos paredzamām vai vajadzīgām pārmaiņām un tādējādi nodrošinātu profesionālo izaugsmi; |
| --- | --- |

1.

arvien lielāka sakaru globalizācija, kā arī aktīvās dzīves ilgums vēl vairāk kā jebkad prasa, lai katrs pastāvīgi pielāgotu savas individuālās prasmes, lai labāk sagatavotos paredzamām vai vajadzīgām pārmaiņām un tādējādi nodrošinātu profesionālo izaugsmi;

| 2. | Eiropas Savienības paplašināšanās ir palielinājusi mobilitātes iespējas izglītībā un apmācībā, kā arī darba tirgū un tādējādi ir radījusi vajadzību sagatavot Eiropas Savienības iedzīvotājus attīstīt savas mācību un profesionālās izaugsmes iespējas plašākā ģeogrāfiskā kontekstā; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības paplašināšanās ir palielinājusi mobilitātes iespējas izglītībā un apmācībā, kā arī darba tirgū un tādējādi ir radījusi vajadzību sagatavot Eiropas Savienības iedzīvotājus attīstīt savas mācību un profesionālās izaugsmes iespējas plašākā ģeogrāfiskā kontekstā;

| 3. | iedzīvotāju dzīvi raksturo aizvien vairāk pāreju: starp skolu un profesionālo izglītību un apmācību (PIA), augstāko izglītību vai nodarbinātību; starp nodarbinātību uz bezdarbu vai kvalifikācijas paaugstināšanu, vai aiziešanu no darba tirgus. Karjeras atbalstam ir noteicoša loma svarīgos lēmumos, kas personām jāpieņem visas dzīves gaitā. Šajā ziņā tas var sekmēt personu spējas drošāk vadīt pašām savu karjeru mūsdienu darba tirgū un labāk līdzsvarot savu privāto un darba dzīvi; |
| --- | --- |

3.

iedzīvotāju dzīvi raksturo aizvien vairāk pāreju: starp skolu un profesionālo izglītību un apmācību (PIA), augstāko izglītību vai nodarbinātību; starp nodarbinātību uz bezdarbu vai kvalifikācijas paaugstināšanu, vai aiziešanu no darba tirgus. Karjeras atbalstam ir noteicoša loma svarīgos lēmumos, kas personām jāpieņem visas dzīves gaitā. Šajā ziņā tas var sekmēt personu spējas drošāk vadīt pašām savu karjeru mūsdienu darba tirgū un labāk līdzsvarot savu privāto un darba dzīvi;

| 4. | darba tirgum ir raksturīga arī nelīdzsvarotība starp pastāvīgu bezdarbu un darbaspēka trūkumu dažās nozarēs, un karjeras atbalsts palīdz labāk reaģēt uz darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

darba tirgum ir raksturīga arī nelīdzsvarotība starp pastāvīgu bezdarbu un darbaspēka trūkumu dažās nozarēs, un karjeras atbalsts palīdz labāk reaģēt uz darba tirgus vajadzībām;

| 5. | sociālā integrācija un vienlīdzīgas iespējas vēl joprojām ir būtiski jautājumi, kas jārisina izglītības, apmācību un nodarbinātības politikā, |
| --- | --- |

5.

sociālā integrācija un vienlīdzīgas iespējas vēl joprojām ir būtiski jautājumi, kas jārisina izglītības, apmācību un nodarbinātības politikā,

APSTIPRINA:

definīciju skaidrojumu, ka karjeras atbalsts ir nepārtraukts process, kas ļauj visu vecumu iedzīvotājiem visas dzīves laikā apzināt savas spējas, prasmes un intereses, lai pieņemtu lēmumus izglītības, apmācību un nodarbinātības jomā un vadīt savu personīgo dzīves gājumu izglītībā un apmācībā, darbā un citā vidē, kur ir iespējams apgūt un/ vai izmantot savas spējas un prasmes. Karjeras atbalsts aptver individuālas un kolektīvas darbības saistībā ar informēšanu, padomu došanu, kompetences novērtēšanu, atbalstu un vajadzīgo iemaņu mācīšanu, lai pieņemtu lēmumus un vadītu karjeru;

ATGĀDINA, KA:

| 1. | Padomes Rezolūcijā (2004. gada 28. maijs) par politikas nostādņu, sistēmu un prakses uzlabošanu mūžilga karjeras atbalsta jomā (1) precizēti galvenie politikas mērķi attiecībā uz mūžilgu karjeras atbalstu visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

Padomes Rezolūcijā (2004. gada 28. maijs) par politikas nostādņu, sistēmu un prakses uzlabošanu mūžilga karjeras atbalsta jomā (1) precizēti galvenie politikas mērķi attiecībā uz mūžilgu karjeras atbalstu visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem;

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā (2006. gada 18. decembris) (2) attiecībā uz vairākām pamatprasmēm norādīts, ka spēja meklēt izglītības un apmācību iespējas un arī pieejamos karjeras atbalsta pakalpojumus un palīdzību ir svarīga personas personīgai izaugsmei, profesionālai izaugsmei un sociālai integrācijai; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā (2006. gada 18. decembris) (2) attiecībā uz vairākām pamatprasmēm norādīts, ka spēja meklēt izglītības un apmācību iespējas un arī pieejamos karjeras atbalsta pakalpojumus un palīdzību ir svarīga personas personīgai izaugsmei, profesionālai izaugsmei un sociālai integrācijai;

| 3. | Padomes Rezolūcijā (2007. gada 15. novembris) “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām” (3) dalībvalstis un Komisija ir aicinātas sagatavot darba ņēmējus jaunām darba vietām zināšanu sabiedrībā, izmantojot karjeras atbalsta pakalpojumus, kas ļauj darba meklētājiem apzināt vajadzīgos prasmju moduļus piekļuvei jaunām darba vietām, kur vērojams iemaņu trūkums; |
| --- | --- |

3.

Padomes Rezolūcijā (2007. gada 15. novembris) “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām” (3) dalībvalstis un Komisija ir aicinātas sagatavot darba ņēmējus jaunām darba vietām zināšanu sabiedrībā, izmantojot karjeras atbalsta pakalpojumus, kas ļauj darba meklētājiem apzināt vajadzīgos prasmju moduļus piekļuvei jaunām darba vietām, kur vērojams iemaņu trūkums;

| 4. | Padomes un Komisijas kopīgajā 2008. gada progresa ziņojumā par to, kā tiek īstenota darba programma “Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem” (4) atgādināts, ka “īpaša uzmanība jāpievērš arī profesionālai konsultēšanai mūža garumā”; |
| --- | --- |

4.

Padomes un Komisijas kopīgajā 2008. gada progresa ziņojumā par to, kā tiek īstenota darba programma “Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem” (4) atgādināts, ka “īpaša uzmanība jāpievērš arī profesionālai konsultēšanai mūža garumā”;

| 5. | Padomes secinājumi (2007. gada 25. maijs) par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā (5) ir svarīgs instruments, lai novērtētu, kā tiek īstenoti Lisabonas stratēģijas mērķi, un ar to ir iespējams pārraudzīt, cik veiksmīgi dalībvalstis iekļauj karjeras atbalstu savās mūžizglītības stratēģijās; |
| --- | --- |

5.

Padomes secinājumi (2007. gada 25. maijs) par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā (5) ir svarīgs instruments, lai novērtētu, kā tiek īstenoti Lisabonas stratēģijas mērķi, un ar to ir iespējams pārraudzīt, cik veiksmīgi dalībvalstis iekļauj karjeras atbalstu savās mūžizglītības stratēģijās;

| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (6) sniedz vienotu kritēriju struktūru, kam būtu jāpalīdz orientēties dažādās kvalifikācijas sistēmās un līmeņos. Ar to būtu jāveicina nodarbināto personu mobilitāte un jāpalīdz iekļaut karjeras atbalstu dalībvalstu izglītības un nodarbinātības politikā un praksē; |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (6) sniedz vienotu kritēriju struktūru, kam būtu jāpalīdz orientēties dažādās kvalifikācijas sistēmās un līmeņos. Ar to būtu jāveicina nodarbināto personu mobilitāte un jāpalīdz iekļaut karjeras atbalstu dalībvalstu izglītības un nodarbinātības politikā un praksē;

| 7. | Padomes secinājumos (2008. gada 22. maijs) par mācībām pieaugušajiem (7) atgādināts par ekonomiskiem, sociāliem un individuāliem ieguvumiem, pilnveidojot pieaugušo izglītību un apmācību, un uzsvērts, ka valsts varas iestādēm ir jāievieš kvalitatīvas informācijas un karjeras atbalsta sistēmas, kurās vairāk ņemtas vērā personu vajadzības, lai ikviens taisnīgā ceļā kļūtu aizvien aktīvāks un patstāvīgāks apmācību jomā; |
| --- | --- |

7.

Padomes secinājumos (2008. gada 22. maijs) par mācībām pieaugušajiem (7) atgādināts par ekonomiskiem, sociāliem un individuāliem ieguvumiem, pilnveidojot pieaugušo izglītību un apmācību, un uzsvērts, ka valsts varas iestādēm ir jāievieš kvalitatīvas informācijas un karjeras atbalsta sistēmas, kurās vairāk ņemtas vērā personu vajadzības, lai ikviens taisnīgā ceļā kļūtu aizvien aktīvāks un patstāvīgāks apmācību jomā;

ŅEM VĒRĀ, KA:

| 1. | jaunākajos novērtējuma ziņojumos, īpaši Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) 2008. gada ziņojumā par 2004. gada Rezolūcijas īstenošanu uzsvērts — lai gan ir gūti panākumi, vēl ir jāpieliek centieni, lai uzlabotu karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitāti, nodrošinātu taisnīgāku piekļuvi, pievēršoties iedzīvotāju vēlmēm un vajadzībām, kā arī koordinētu un veidotu pastāvošo pakalpojumu sniedzēju partnerības; |
| --- | --- |

1.

jaunākajos novērtējuma ziņojumos, īpaši Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) 2008. gada ziņojumā par 2004. gada Rezolūcijas īstenošanu uzsvērts — lai gan ir gūti panākumi, vēl ir jāpieliek centieni, lai uzlabotu karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitāti, nodrošinātu taisnīgāku piekļuvi, pievēršoties iedzīvotāju vēlmēm un vajadzībām, kā arī koordinētu un veidotu pastāvošo pakalpojumu sniedzēju partnerības;

| 2. | 2007. gadā dalībvalstis ir izveidojušas Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklu (European Lifelong Guidance Policy Network — ELGPN), kurā iesaistīti pārstāvji no katras dalībvalsts, kura nolemj tajā piedalīties, tādējādi palielinot dalībvalstu iespējas savstarpēji mācīties un sadarboties, lai izstrādātu politiku, sistēmas un praksi mūžilga karjeras atbalsta jomā; |
| --- | --- |

2.

2007. gadā dalībvalstis ir izveidojušas Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklu (European Lifelong Guidance Policy Network — ELGPN), kurā iesaistīti pārstāvji no katras dalībvalsts, kura nolemj tajā piedalīties, tādējādi palielinot dalībvalstu iespējas savstarpēji mācīties un sadarboties, lai izstrādātu politiku, sistēmas un praksi mūžilga karjeras atbalsta jomā;

| 3. | ir jānostiprina prioritātes ar mērķi aktīvi īstenot karjeras atbalsta politiku valsts mūžizglītības stratēģijās. Šīs prioritātes ir jāizvērš rīcībā un ir jāizmanto Eiropas instrumenti un līdzekļi; |
| --- | --- |

3.

ir jānostiprina prioritātes ar mērķi aktīvi īstenot karjeras atbalsta politiku valsts mūžizglītības stratēģijās. Šīs prioritātes ir jāizvērš rīcībā un ir jāizmanto Eiropas instrumenti un līdzekļi;

AICINA DALĪBVALSTIS:

| — | stiprināt mūžilga karjeras atbalsta nozīmi valsts mūžizglītības stratēģijās saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, kā arī ar stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā Eiropā; |
| --- | --- |

—

stiprināt mūžilga karjeras atbalsta nozīmi valsts mūžizglītības stratēģijās saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, kā arī ar stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā Eiropā;

| — | vajadzības gadījumā veikt karjeras atbalsta politikas un prakses pārskatīšanu valstu līmenī; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā veikt karjeras atbalsta politikas un prakses pārskatīšanu valstu līmenī;

| — | saskaņā ar valstu īpatnībām un tiesību aktiem un lai atbalstītu iedzīvotājus pārmaiņu posmos visā dzīves laikā, īstenot šādus pamatprincipus (sīkāk izklāstīti dokumenta pielikumā kā prioritārās jomas):






  1. | veicināt karjeras vadības prasmju apgūšanu visas dzīves laikā; |
| --- | --- | --- |

—

saskaņā ar valstu īpatnībām un tiesību aktiem un lai atbalstītu iedzīvotājus pārmaiņu posmos visā dzīves laikā, īstenot šādus pamatprincipus (sīkāk izklāstīti dokumenta pielikumā kā prioritārās jomas):

1.

veicināt karjeras vadības prasmju apgūšanu visas dzīves laikā;

| 2. | vienkāršot visu iedzīvotāju piekļuvi karjeras atbalsta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.

vienkāršot visu iedzīvotāju piekļuvi karjeras atbalsta pakalpojumiem;

| 3. | pilnveidot karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitātes nodrošinājumu; |
| --- | --- |

3.

pilnveidot karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitātes nodrošinājumu;

| 4. | veicināt dažādu iesaistīto dalībnieku koordināciju un sadarbību valsts, reģiona un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

4.

veicināt dažādu iesaistīto dalībnieku koordināciju un sadarbību valsts, reģiona un vietējā mērogā;

| — | ievērojot valstu prioritātes, izmantot iespējas, ko sniedz programma “Mūžizglītība” un Eiropas struktūrfondi; |
| --- | --- |

—

ievērojot valstu prioritātes, izmantot iespējas, ko sniedz programma “Mūžizglītība” un Eiropas struktūrfondi;

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR TO ATTIECĪGAJĀM KOMPETENCĒM:

| 1. | stiprināt Eiropas mēroga sadarbību mūžilga karjeras atbalsta jomā, īpaši ar ELGPN tīklu, ar programmas “Mūžizglītība” atbalstu un saistībā ar CEDEFOP.
  Jo īpaši:






  — | rosināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par to politiku, praksi un šajā sakarā veiktajiem novērtējumiem, lai katra valsts varētu izmantot citu veiksmīgus piemērus; |
| --- | --- | --- |

1.

stiprināt Eiropas mēroga sadarbību mūžilga karjeras atbalsta jomā, īpaši ar ELGPN tīklu, ar programmas “Mūžizglītība” atbalstu un saistībā ar CEDEFOP.

Jo īpaši:

—

rosināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par to politiku, praksi un šajā sakarā veiktajiem novērtējumiem, lai katra valsts varētu izmantot citu veiksmīgus piemērus;

| — | pārraudzīt, kā šīs rezolūcijas četras darbības prioritātes īsteno valsts un Eiropas mērogā, izmantojot aptaujas, pētījumus, ziņojumus, kopīgus mācību pasākumus, tostarp atsevišķu gadījumu izpēti un Eiropas līmeņa konferences; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt, kā šīs rezolūcijas četras darbības prioritātes īsteno valsts un Eiropas mērogā, izmantojot aptaujas, pētījumus, ziņojumus, kopīgus mācību pasākumus, tostarp atsevišķu gadījumu izpēti un Eiropas līmeņa konferences;

| — | censties uzlabot mūžilga karjeras atbalsta saskaņotību un saikni ar dažādām Eiropas politikas jomām, īpaši attiecībā uz nodarbinātību un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

—

censties uzlabot mūžilga karjeras atbalsta saskaņotību un saikni ar dažādām Eiropas politikas jomām, īpaši attiecībā uz nodarbinātību un sociālo integrāciju;

| — | apsvērt, vai Eiropas mērogā būtu jāizstrādā karjeras atbalsta politika, kas vairāk balstās uz objektīviem pierādījumiem; |
| --- | --- |

—

apsvērt, vai Eiropas mērogā būtu jāizstrādā karjeras atbalsta politika, kas vairāk balstās uz objektīviem pierādījumiem;

| 2. | nodrošināt iedzīvotājiem un karjeras atbalstā ieinteresētām personām uzticamus informācijas līdzekļus, kas attiecas uz visām dalībvalstu izglītības un apmācību un karjeras atbalsta pakalpojumu sistēmām, īpaši izmantojot Euroguidance tīklu; |
| --- | --- |

2.

nodrošināt iedzīvotājiem un karjeras atbalstā ieinteresētām personām uzticamus informācijas līdzekļus, kas attiecas uz visām dalībvalstu izglītības un apmācību un karjeras atbalsta pakalpojumu sistēmām, īpaši izmantojot Euroguidance tīklu;

| 3. | veicināt mūžilga karjeras atbalsta attīstību trešās valstīs, ievērojot rezolūcijas četras prioritātes, īpaši ar Eiropas Izglītības fonda pasākumiem. |
| --- | --- |

3.

veicināt mūžilga karjeras atbalsta attīstību trešās valstīs, ievērojot rezolūcijas četras prioritātes, īpaši ar Eiropas Izglītības fonda pasākumiem.

---

(1)  Dok. 9286/04.

(2)  OV L 394, 30.12.2006., 10.lpp.

(3)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(4)  Dok. 5723/08.

(5)  OV C 313, 21.12.2007., 13. lpp.

(6)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(7)  OV C 140, 6.6.2008., 10. lpp.

---

PIELIKUMS

PRIORITĀRĀS JOMAS

1. PRIORIĀTE: VEICINĀT KARJERAS VADĪBAS PRASMJU APGŪŠANU VISAS DZĪVES LAIKĀ

Karjeras vadības prasmēm ir izšķiroša nozīme, lai cilvēki varētu paši iesaistīties savu mācīšanās, apmācību un integrācijas iespēju un profesionālās dzīves veidošanā. Pamatā šādām prasmēm, kas būtu jāuztur visā dzīves garumā, ir pamatprasmes, jo īpaši prasme mācīties, kā arī sociālās un pilsoniskās prasmes — tostarp starpkultūru prasmes — un iniciatīvas un uzņēmējdarbības gars. Karjeras vadības prasmes attiecas uz šādām jomām, īpaši pārejas laikā:

| — | izzināt ekonomiskos apstākļus, uzņēmumus un profesijas, |
| --- | --- |

—

izzināt ekonomiskos apstākļus, uzņēmumus un profesijas,

| — | prast veikt pašvērtējumu, pazīt pašam sevi un spēt aprakstīt formālā, ikdienējā un neformālā izglītībā iegūtās prasmes. |
| --- | --- |

—

prast veikt pašvērtējumu, pazīt pašam sevi un spēt aprakstīt formālā, ikdienējā un neformālā izglītībā iegūtās prasmes.

| — | izprast izglītības, apmācību un kvalifikācijas sistēmas. |
| --- | --- |

—

izprast izglītības, apmācību un kvalifikācijas sistēmas.

Lai gūtu panākumus šajā jomā, dalībvalstis atbilstīgi savai konkrētai situācijai apsver iespēju

| — | iekļaut vispārējās, profesionālās un augstākās izglītības programmās mācīšanas un mācīšanās darbības, kas palīdz attīstīt karjeras vadības prasmes; |
| --- | --- |

—

iekļaut vispārējās, profesionālās un augstākās izglītības programmās mācīšanas un mācīšanās darbības, kas palīdz attīstīt karjeras vadības prasmes;

| — | sagatavot pedagoģiskos darbiniekus šādu darbību veikšanai un sniegt viņiem atbalstu šā uzdevuma veikšanā; |
| --- | --- |

—

sagatavot pedagoģiskos darbiniekus šādu darbību veikšanai un sniegt viņiem atbalstu šā uzdevuma veikšanā;

| — | rosināt vecāku līdzdalību ar karjeras atbalstu saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

—

rosināt vecāku līdzdalību ar karjeras atbalstu saistītos jautājumos;

| — | vairāk iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus; |
| --- | --- |

—

vairāk iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus;

| — | atvieglināt piekļuvi informācijai par apmācību iespējām, to saikni ar profesijām, kā arī par paredzamajām vajadzībām pēc prasmēm konkrētā vietā; |
| --- | --- |

—

atvieglināt piekļuvi informācijai par apmācību iespējām, to saikni ar profesijām, kā arī par paredzamajām vajadzībām pēc prasmēm konkrētā vietā;

| — | pilnveidot karjeras vadības prasmes pieaugušo apmācību programmās; |
| --- | --- |

—

pilnveidot karjeras vadības prasmes pieaugušo apmācību programmās;

| — | iekļaut karjeras atbalstu skolu, profesionālās izglītības un apmācības iestāžu un augstākās izglītības iestāžu mērķos. Būtu īpaši jāņem vērā integrācija darba tirgū un darba tirgus darbība vietējā, valsts un Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

—

iekļaut karjeras atbalstu skolu, profesionālās izglītības un apmācības iestāžu un augstākās izglītības iestāžu mērķos. Būtu īpaši jāņem vērā integrācija darba tirgū un darba tirgus darbība vietējā, valsts un Eiropas mērogā.

2. PRIORIĀTE: VIENKĀRŠOT VISU IEDZĪVOTĀJU PIEKĻUVI KARJERAS ATBALSTA PAKALPOJUMIEM

Karjeras atbalsta pakalpojumiem kā vispārējas nozīmes pakalpojumiem vajadzētu būt pieejamiem visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu zināšanu un pamatiemaņu līmeņa, kā arī skaidri saprotamiem un piemērotiem. Būtu jāpieliek īpaši centieni, lai šiem pakalpojumiem varētu labāk piekļūt sociāli vismazāk aizsargāti cilvēki un personas ar īpašām vajadzībām.

Lai gūtu panākumus šajā prioritārajā jomā, dalībvalstis atbilstīgi savai konkrētai situācijai apsver iespējas

| — | aktīvi popularizēt karjeras atbalsta pakalpojumus iedzīvotāju vidū, nodrošinot šo pakalpojumu popularitāti ar visiem iespējamiem informācijas un saziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

aktīvi popularizēt karjeras atbalsta pakalpojumus iedzīvotāju vidū, nodrošinot šo pakalpojumu popularitāti ar visiem iespējamiem informācijas un saziņas līdzekļiem;

| — | piedāvāt skaidru viegli pieejamu pakalpojumu klāstu, kā pamatā ir iedzīvotāju vēlmju un vajadzību novērtējums un kuros ņemta vērā viņu dzīves un darba vide; |
| --- | --- |

—

piedāvāt skaidru viegli pieejamu pakalpojumu klāstu, kā pamatā ir iedzīvotāju vēlmju un vajadzību novērtējums un kuros ņemta vērā viņu dzīves un darba vide;

| — | ļaut iedzīvotājiem izmantot atbalstu, lai darba tirgū tiktu apstiprinātas un atzītas viņu formālā, ikdienējā un neformālā izglītībā iegūtās prasmes, tādējādi nodrošinot viņu profesionālo izaugsmi un saglabājot viņu nodarbinātības spēju, īpaši karjeras vēlākajā posmā; |
| --- | --- |

—

ļaut iedzīvotājiem izmantot atbalstu, lai darba tirgū tiktu apstiprinātas un atzītas viņu formālā, ikdienējā un neformālā izglītībā iegūtās prasmes, tādējādi nodrošinot viņu profesionālo izaugsmi un saglabājot viņu nodarbinātības spēju, īpaši karjeras vēlākajā posmā;

| — | veicināt brīvu piekļuvi dokumentācijai, sniegt atbalstu informācijas meklējumos, personiskām konsultācijām un attiecīgu iestāžu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

veicināt brīvu piekļuvi dokumentācijai, sniegt atbalstu informācijas meklējumos, personiskām konsultācijām un attiecīgu iestāžu pakalpojumiem.

3. PRIORIĀTE: PILNVEIDOT KARJERAS ATBALSTA PAKALPOJUMU KVALITĀTES NODROŠINĀJUMU

Kvalitatīvu karjeras atbalsta pakalpojumu izvēršana ir dalībvalstu kopējs mērķis.

Lai gūtu panākumus šajā prioritārajā jomā, dalībvalstis atbilstīgi savai konkrētai situācijai apsver iespējas

| — | uzlabot kvalitāti un nodrošināt objektivitāti informācijai un padomiem attiecībā uz karjeru, ņemot vērā lietotāju vēlmes un darba tirgus realitāti; |
| --- | --- |

—

uzlabot kvalitāti un nodrošināt objektivitāti informācijai un padomiem attiecībā uz karjeru, ņemot vērā lietotāju vēlmes un darba tirgus realitāti;

| — | nodrošināt, lai sniegtā informācija, padomi un atbalsts būtu piemēroti dažādām mērķauditorijām; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai sniegtā informācija, padomi un atbalsts būtu piemēroti dažādām mērķauditorijām;

| — | izstrādāt instrumentus darbavietu un vajadzīgo prasmju iepriekšējai plānošanai, izmantojot gan valstu resursus, gan ES kopīgos resursus, piemēram, CEDEFOP; |
| --- | --- |

—

izstrādāt instrumentus darbavietu un vajadzīgo prasmju iepriekšējai plānošanai, izmantojot gan valstu resursus, gan ES kopīgos resursus, piemēram, CEDEFOP;

| — | sniegt iedzīvotāju dzīvesvietai piemērotu informāciju par apmācību iespējām un darba tirgus apstākļiem; |
| --- | --- |

—

sniegt iedzīvotāju dzīvesvietai piemērotu informāciju par apmācību iespējām un darba tirgus apstākļiem;

| — | uzlabot karjeras atbalsta pakalpojumus sniedzoša personāla profesionalitāti, tostarp ar sākotnējās izglītības un kvalifikācijas paaugstināšanas palīdzību, un uzlabot šā personāla kompetences un prasmes jo īpaši attiecībā uz informēšanu, padomu došanu un atbalsta sniegšanu, lai labāk apmierinātu iedzīvotāju un politikas veidotāju vajadzības un vēlmes; |
| --- | --- |

—

uzlabot karjeras atbalsta pakalpojumus sniedzoša personāla profesionalitāti, tostarp ar sākotnējās izglītības un kvalifikācijas paaugstināšanas palīdzību, un uzlabot šā personāla kompetences un prasmes jo īpaši attiecībā uz informēšanu, padomu došanu un atbalsta sniegšanu, lai labāk apmierinātu iedzīvotāju un politikas veidotāju vajadzības un vēlmes;

| — | izvērtēt karjeras atbalsta pakalpojumu efektivitāti, vajadzības gadījumā apkopojot ticamus datus, kas raksturo gan to, kā šos pakalpojumus uztver to lietotāji, gan to ieguvumus vidējā termiņā; |
| --- | --- |

—

izvērtēt karjeras atbalsta pakalpojumu efektivitāti, vajadzības gadījumā apkopojot ticamus datus, kas raksturo gan to, kā šos pakalpojumus uztver to lietotāji, gan to ieguvumus vidējā termiņā;

| — | izstrādāt karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitātes standartus, kuros definēts pakalpojumu piedāvājums un kas attiecas gan uz mērķiem un rezultātiem lietotāja labā, gan arī uz metodēm un procesiem. |
| --- | --- |

—

izstrādāt karjeras atbalsta pakalpojumu kvalitātes standartus, kuros definēts pakalpojumu piedāvājums un kas attiecas gan uz mērķiem un rezultātiem lietotāja labā, gan arī uz metodēm un procesiem.

4. PRIORIĀTE: VEICINĀT DAŽĀDU IESAISTĪTO DALĪBNIEKU KOORDINĀCIJU UN SADARBĪBU VALSTS, REĢIONA UN VIETĒJĀ MĒROGĀ

Karjeras atbalsts sabiedrībā ir nošķirts atkarībā no mērķa grupas: skolu jaunatne, augstskolu reflektanti, darba meklētāji, personas, kas iziet profesionālās apmācības kursu un nodarbinātās personas, kas rada atšķirīgas sistēmas. Būtu jāpanāk labāka dažādu jomu papildināmība un to koordinācija, sadarbojoties valsts un vietējām pašpārvaldēm, uzņēmumiem, atbilstīgām aģentūrām, sociāliem partneriem un teritoriālām kopienām, lai padarītu efektīvākus visiem cilvēkiem pieejamus uzņemšanas tīklus.

Lai gūtu panākumus šajā prioritārajā jomā, dalībvalstis atbilstīgi savai konkrētai situācijai apsver iespējas

| — | starp galvenajiem mūžilga karjeras atbalsta dalībniekiem izveidot iedarbīgus ilgtermiņa valsts un reģionālus koordinācijas un sadarbības mehānismus; |
| --- | --- |

—

starp galvenajiem mūžilga karjeras atbalsta dalībniekiem izveidot iedarbīgus ilgtermiņa valsts un reģionālus koordinācijas un sadarbības mehānismus;

| — | vienkāršot minēto koordināciju un sadarbību, iekļaujot karjeras atbalstu valsts mūžizglītības stratēģijās un darba tirgus stratēģijās atbilstīgi katrā dalībvalstī pieņemtai koncepcijai; |
| --- | --- |

—

vienkāršot minēto koordināciju un sadarbību, iekļaujot karjeras atbalstu valsts mūžizglītības stratēģijās un darba tirgus stratēģijās atbilstīgi katrā dalībvalstī pieņemtai koncepcijai;

| — | atbalstīt partnerības politiku un mūžilga karjeras atbalsta pakalpojumu sniedzēju apvienošanos vietēja mēroga tīklā, arī ar ierosmēm apvienot pakalpojumus, ja tas izrādās iedarbīgi, lai lietotājiem vienkāršotu piekļuvi pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

atbalstīt partnerības politiku un mūžilga karjeras atbalsta pakalpojumu sniedzēju apvienošanos vietēja mēroga tīklā, arī ar ierosmēm apvienot pakalpojumus, ja tas izrādās iedarbīgi, lai lietotājiem vienkāršotu piekļuvi pakalpojumiem;

| — | attīstīt kopīgu kultūru dažādos kompetentos dienestos vietējā, reģionālā un valsts līmenī, tostarp ar kvalitātes nodrošināšanas palīdzību. |
| --- | --- |

—

attīstīt kopīgu kultūru dažādos kompetentos dienestos vietējā, reģionālā un valsts līmenī, tostarp ar kvalitātes nodrošināšanas palīdzību.

---

IETEIKUMI

Padome

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/8

---

PADOMES IETEIKUMS

(2008. gada 20. novembris)

par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā

(2008/C 319/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| 1. | Brīvprātīgo jauniešu mobilitāte ietilpst personu pārvietošanās brīvībā, ko aizsargā Līguma 18. pants. |
| --- | --- |

1.

Brīvprātīgo jauniešu mobilitāte ietilpst personu pārvietošanās brīvībā, ko aizsargā Līguma 18. pants.

| 2. | Kopiena var pieņemt pasākumus, lai veicinātu brīvprātīgo jauniešu mobilitāti ar brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbību, saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis ieteikums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

2.

Kopiena var pieņemt pasākumus, lai veicinātu brīvprātīgo jauniešu mobilitāti ar brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbību, saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis ieteikums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai,

| 3. | Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (1), un saistīti noteikumi attiecas tikai uz tiem brīvprātīgajiem darbiniekiem, kuri ir apdrošināti saskaņā ar valsts tiesību aktiem par aizsardzību, tādēļ ar sociālo aizsardzību saistīti jautājumi reizēm var kavēt iesaistīšanos brīvprātīgās darbībās citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.

Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (1), un saistīti noteikumi attiecas tikai uz tiem brīvprātīgajiem darbiniekiem, kuri ir apdrošināti saskaņā ar valsts tiesību aktiem par aizsardzību, tādēļ ar sociālo aizsardzību saistīti jautājumi reizēm var kavēt iesaistīšanos brīvprātīgās darbībās citā dalībvalstī.

| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2001/613/EK par studentu, apmācībās iesaistītu personu, brīvprātīgo darbinieku, skolotāju un instruktoru mobilitāti Kopienā (2) dalībvalstis ir aicinātas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un atbilstīgi valsts tiesību aktiem pieņemt pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai brīvprātīgos darbiniekus un viņu ģimenes nediskriminētu mobilitātes dēļ, ievērojot attiecīgo sociālo aizsardzību, piemēram, veselības aprūpes un sociālās labklājības politiku. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2001/613/EK par studentu, apmācībās iesaistītu personu, brīvprātīgo darbinieku, skolotāju un instruktoru mobilitāti Kopienā (2) dalībvalstis ir aicinātas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un atbilstīgi valsts tiesību aktiem pieņemt pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai brīvprātīgos darbiniekus un viņu ģimenes nediskriminētu mobilitātes dēļ, ievērojot attiecīgo sociālo aizsardzību, piemēram, veselības aprūpes un sociālās labklājības politiku.

| 5. | Ieteikumā Nr. 2001/613/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā Nr. 2006/961/EK par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartā (3) ir tiešas norādes uz brīvprātīgiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

5.

Ieteikumā Nr. 2001/613/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā Nr. 2006/961/EK par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartā (3) ir tiešas norādes uz brīvprātīgiem darbiniekiem.

| 6. | Padomes Direktīvā 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (4) ir paredzēta iespēja izsniegt īpašas uzturēšanās atļaujas trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu par atļauju iebraukt dalībvalsts teritorijā, lai veiktu brīvprātīgu darbu. |
| --- | --- |

6.

Padomes Direktīvā 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (4) ir paredzēta iespēja izsniegt īpašas uzturēšanās atļaujas trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu par atļauju iebraukt dalībvalsts teritorijā, lai veiktu brīvprātīgu darbu.

| 7. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2004. gada 15. novembris) par kopīgiem mērķiem jauniešu brīvprātīgā darba jomā un attiecīgi Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2007. gada 16. novembris) par kopīgo mērķu īstenošanu jauniešu brīvprātīgo darbību jomā (5) ir izklāstīti kopīgie mērķi jauniešu brīvprātīgā darba jomā, ierosināta labas prakses apmaiņa un savstarpējas mācīšanās pasākumi, lai stiprinātu to īstenošanu, un dalībvalstis ir aicinātas apsvērt progresa mērīšanas praktiskās iespējas. Ar pēdējo rezolūciju ir arī aicināta Komisija iesniegt turpmākus priekšlikumus jauniešu brīvprātīgo darbību veicināšanai un atzīšanai. |
| --- | --- |

7.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2004. gada 15. novembris) par kopīgiem mērķiem jauniešu brīvprātīgā darba jomā un attiecīgi Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2007. gada 16. novembris) par kopīgo mērķu īstenošanu jauniešu brīvprātīgo darbību jomā (5) ir izklāstīti kopīgie mērķi jauniešu brīvprātīgā darba jomā, ierosināta labas prakses apmaiņa un savstarpējas mācīšanās pasākumi, lai stiprinātu to īstenošanu, un dalībvalstis ir aicinātas apsvērt progresa mērīšanas praktiskās iespējas. Ar pēdējo rezolūciju ir arī aicināta Komisija iesniegt turpmākus priekšlikumus jauniešu brīvprātīgo darbību veicināšanai un atzīšanai.

| 8. | Eiropas Parlaments 2008. gada aprīlī pieņēma ziņojumu par “Brīvprātīgā darba nozīmi ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanā”, kurā dalībvalstis un reģionāla un vietēja mēroga iestādes aicināja atzīt brīvprātīga darba nozīmi sociālās un ekonomiskās kohēzijas veicināšanā, un ieteica sekmēt pārrobežu brīvprātīga darba projektus. |
| --- | --- |

8.

Eiropas Parlaments 2008. gada aprīlī pieņēma ziņojumu par “Brīvprātīgā darba nozīmi ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanā”, kurā dalībvalstis un reģionāla un vietēja mēroga iestādes aicināja atzīt brīvprātīga darba nozīmi sociālās un ekonomiskās kohēzijas veicināšanā, un ieteica sekmēt pārrobežu brīvprātīga darba projektus.

ATZĪST, KA:

| 1. | Saistībā ar šo ieteikumu, pārrobežu brīvprātīgas darbības tiek raksturotas šādi: tās ir pieejamas visiem jauniešiem, iesaistīšanās tajās ir brīvprātīga un vispārējās interesēs, tās veic noteiktā laikposmā, tām ir skaidra struktūra, tās veic valstī, kas nav personas pastāvīgās dzīvesvietas valsts, par šīm darbībām nesaņemot atalgojumu vai saņemot simbolisku samaksu un/vai sedzot radušos izdevumus. Brīvprātīgām darbībām nebūtu jārada negatīva ietekme uz potenciālām vai pastāvošām algotām darbavietām, nedz arī būtu tās jāaizstāj. |
| --- | --- |

1.

Saistībā ar šo ieteikumu, pārrobežu brīvprātīgas darbības tiek raksturotas šādi: tās ir pieejamas visiem jauniešiem, iesaistīšanās tajās ir brīvprātīga un vispārējās interesēs, tās veic noteiktā laikposmā, tām ir skaidra struktūra, tās veic valstī, kas nav personas pastāvīgās dzīvesvietas valsts, par šīm darbībām nesaņemot atalgojumu vai saņemot simbolisku samaksu un/vai sedzot radušos izdevumus. Brīvprātīgām darbībām nebūtu jārada negatīva ietekme uz potenciālām vai pastāvošām algotām darbavietām, nedz arī būtu tās jāaizstāj.

| 2. | Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības un neformālu mācību kontekstu, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas, sekmē integrāciju sabiedrībā un veicina aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

2.

Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības un neformālu mācību kontekstu, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas, sekmē integrāciju sabiedrībā un veicina aktīvu pilsoniskumu.

| 3. | Eiropā ir plašs brīvprātīgo darbību klāsts, kuras organizē pilsoniskā sabiedrība un valsts iestādes. Šīs darbības būtu jāsaglabā, jāpilnveido, kā arī būtu jāatvieglo šādu darbību organizētāju sadarbība. |
| --- | --- |

3.

Eiropā ir plašs brīvprātīgo darbību klāsts, kuras organizē pilsoniskā sabiedrība un valsts iestādes. Šīs darbības būtu jāsaglabā, jāpilnveido, kā arī būtu jāatvieglo šādu darbību organizētāju sadarbība.

| 4. | Pārrobežu mobilitāte Eiropā var būt būtisks līdzeklis, kā veicināt izglītību, nodarbinātību un reģionālu un sociālu kohēziju un palīdzēt uzlabot savstarpēju izpratni un aktīvi piedalīties sabiedrībā. Tas īpaši attiecas uz jauniešiem darba tirgū, kurā arvien lielāka mērā tiek novērtēta spēja pielāgoties un elastīgums. |
| --- | --- |

4.

Pārrobežu mobilitāte Eiropā var būt būtisks līdzeklis, kā veicināt izglītību, nodarbinātību un reģionālu un sociālu kohēziju un palīdzēt uzlabot savstarpēju izpratni un aktīvi piedalīties sabiedrībā. Tas īpaši attiecas uz jauniešiem darba tirgū, kurā arvien lielāka mērā tiek novērtēta spēja pielāgoties un elastīgums.

| 5. | Vietējas kopienas, kuras uzņem brīvprātīgos jauniešus gūst lielas priekšrocības no viņu darbībām, kuras var veikt daudzās jomās, piemēram, sociālās integrācijas veicināšanā, kultūras mantojuma saglabāšanā, solidaritātes stiprināšanā starp paaudzēm un vides aizsardzībā. Šādas darbības vienlaikus bagātina uzņēmējkopienas kultūras daudzveidību. |
| --- | --- |

5.

Vietējas kopienas, kuras uzņem brīvprātīgos jauniešus gūst lielas priekšrocības no viņu darbībām, kuras var veikt daudzās jomās, piemēram, sociālās integrācijas veicināšanā, kultūras mantojuma saglabāšanā, solidaritātes stiprināšanā starp paaudzēm un vides aizsardzībā. Šādas darbības vienlaikus bagātina uzņēmējkopienas kultūras daudzveidību.

| 6. | Atklātajā koordinācijas metodē jaunatnes jomā brīvprātīgās darbības ir uzskatītas par prioritāti, un tajā jau ir noteiktas daudzas labas prakses. Šajā kontekstā Eiropas brīvprātīgo dienests (EBD), ES Jaunatnes programmas darbība kopš 1996. gada, ir devis jauniešiem iespēju iesaistīties brīvprātīgā dienestā daudzās jomās. Pašreizējā programma “Jaunatne darbībā” papildina minēto rīcību. |
| --- | --- |

6.

Atklātajā koordinācijas metodē jaunatnes jomā brīvprātīgās darbības ir uzskatītas par prioritāti, un tajā jau ir noteiktas daudzas labas prakses. Šajā kontekstā Eiropas brīvprātīgo dienests (EBD), ES Jaunatnes programmas darbība kopš 1996. gada, ir devis jauniešiem iespēju iesaistīties brīvprātīgā dienestā daudzās jomās. Pašreizējā programma “Jaunatne darbībā” papildina minēto rīcību.

| 7. | Neskatoties uz minētajiem pūliņiem, joprojām var pastāvēt šķēršļi, kas kavē brīvprātīgo jauniešu pārrobežu mobilitāti Eiropā, tāpēc šā ieteikuma mērķis pirmām kārtām ir nodrošināt dalībvalstīm pamatu pastiprinātai sadarbībai, neskarot valstu situāciju daudzveidību. |
| --- | --- |

7.

Neskatoties uz minētajiem pūliņiem, joprojām var pastāvēt šķēršļi, kas kavē brīvprātīgo jauniešu pārrobežu mobilitāti Eiropā, tāpēc šā ieteikuma mērķis pirmām kārtām ir nodrošināt dalībvalstīm pamatu pastiprinātai sadarbībai, neskarot valstu situāciju daudzveidību.

| 8. | Labāka brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbība dažādās valstīs un plašāka dalīšanās informācijā var rosināt visus Eiropas jauniešus neatkarīgi no valstspiederības turpināt iesaistīšanos brīvprātīgās darbībās trešās valstīs. |
| --- | --- |

8.

Labāka brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbība dažādās valstīs un plašāka dalīšanās informācijā var rosināt visus Eiropas jauniešus neatkarīgi no valstspiederības turpināt iesaistīšanos brīvprātīgās darbībās trešās valstīs.

| 9. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, jo brīvprātīgas darbības ir īpaši vērtīga mobilitātes iespēja tiem jauniešiem, kas parasti nevar tik lielā mērā vai nevar nemaz izmantot mobilitātes programmu priekšrocības. |
| --- | --- |

9.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, jo brīvprātīgas darbības ir īpaši vērtīga mobilitātes iespēja tiem jauniešiem, kas parasti nevar tik lielā mērā vai nevar nemaz izmantot mobilitātes programmu priekšrocības.

AR ŠO IESAKA DALĪBVALTĪM:

| A. | Veicināt brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā, uzlabojot gan pilsoniskās sabiedrības, gan valsts iestāžu brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbības apstākļus dažādās valstīs, lai katram jaunietim būtu iespēja iesaistīties brīvprātīgā darbā Eiropā, ja viņš to vēlas. |
| --- | --- |

A.

Veicināt brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā, uzlabojot gan pilsoniskās sabiedrības, gan valsts iestāžu brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbības apstākļus dažādās valstīs, lai katram jaunietim būtu iespēja iesaistīties brīvprātīgā darbā Eiropā, ja viņš to vēlas.

| B. | Šajā nolūkā, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo valstu sistēmas un tiesību aktus brīvprātīgo darbību jomā un pašu valstu vispārējās prioritātes un esošās vietējās iespējas, kā arī valsts izdevumu režīmus, sekmēt šādu rīcības jomu attīstību:






  1) | uzlabot zināšanu līmeni par brīvprātīgām darbībām valsts teritorijā un darīt šo informāciju zināmu Eiropas Komisijai tālākai izplatīšanai; |
| --- | --- | --- |

B.

Šajā nolūkā, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo valstu sistēmas un tiesību aktus brīvprātīgo darbību jomā un pašu valstu vispārējās prioritātes un esošās vietējās iespējas, kā arī valsts izdevumu režīmus, sekmēt šādu rīcības jomu attīstību:

1)

uzlabot zināšanu līmeni par brīvprātīgām darbībām valsts teritorijā un darīt šo informāciju zināmu Eiropas Komisijai tālākai izplatīšanai;

| 2) | darīt informāciju par brīvprātīgām darbībām ārzemēs viegli pieejamu jauniešiem, darbaudzinātājiem un tiem, kas ir aktīvi iesaistīti darbā ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām; |
| --- | --- |

2)

darīt informāciju par brīvprātīgām darbībām ārzemēs viegli pieejamu jauniešiem, darbaudzinātājiem un tiem, kas ir aktīvi iesaistīti darbā ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām;

| 3) | visām atbilstīgajām iesaistītajām personām darīt pieejamu informāciju par tiesībām un iespējām, kas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgām darbībām izriet no pastāvošajiem noteikumiem Eiropas un valsts līmenī; |
| --- | --- |

3)

visām atbilstīgajām iesaistītajām personām darīt pieejamu informāciju par tiesībām un iespējām, kas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgām darbībām izriet no pastāvošajiem noteikumiem Eiropas un valsts līmenī;

| 4) | veicināt informācijas apmaiņu par brīvprātīgu darbību iespējām ar citām dalībvalstīm un vienkāršot procedūras, kas jāievēro nolūkā atvieglot kādas dalībvalsts brīvprātīgo jauniešu piedalīšanos brīvprātīgās darbībās citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

4)

veicināt informācijas apmaiņu par brīvprātīgu darbību iespējām ar citām dalībvalstīm un vienkāršot procedūras, kas jāievēro nolūkā atvieglot kādas dalībvalsts brīvprātīgo jauniešu piedalīšanos brīvprātīgās darbībās citā dalībvalstī;

| 5) | attiecīgā gadījumā pieņemt elastīgu pieeju, lai attīstītu pārrobežu brīvprātīgo darbību iespējas Eiropā, piemēram:






  — | atbalstot Eiropas pārobežu brīvprātīgo darbinieku uzņemšanas iespēju attīstību; |
| --- | --- | --- |

5)

attiecīgā gadījumā pieņemt elastīgu pieeju, lai attīstītu pārrobežu brīvprātīgo darbību iespējas Eiropā, piemēram:

—

atbalstot Eiropas pārobežu brīvprātīgo darbinieku uzņemšanas iespēju attīstību;

| — | atbalstot kontaktpunktu izveidi Eiropas brīvprātīgajiem jauniešiem, ja iespējams, piesaistot programmas “Jaunatne rīcībā” valsts aģentūras; |
| --- | --- |

—

atbalstot kontaktpunktu izveidi Eiropas brīvprātīgajiem jauniešiem, ja iespējams, piesaistot programmas “Jaunatne rīcībā” valsts aģentūras;

| — | veicinot tādu esošu Eiropas mehānismu izmantošanu, kas var uzlabot jauniešu mobilitāti, piemēram, mobilitātes kartes; |
| --- | --- |

—

veicinot tādu esošu Eiropas mehānismu izmantošanu, kas var uzlabot jauniešu mobilitāti, piemēram, mobilitātes kartes;

| — | veicinot aktīvi darbā ar jauniešiem iesaistītu personu un jauniešu organizāciju pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

—

veicinot aktīvi darbā ar jauniešiem iesaistītu personu un jauniešu organizāciju pārrobežu mobilitāti;

| — | atbalstot aktīvi darbā ar jauniešiem iesaistīto personu, jauniešu organizāciju, vietējo iestāžu un civildienestu informētības un mācību attīstību par jauniešu pārrobežu brīvprātīgām darbībām; |
| --- | --- |

—

atbalstot aktīvi darbā ar jauniešiem iesaistīto personu, jauniešu organizāciju, vietējo iestāžu un civildienestu informētības un mācību attīstību par jauniešu pārrobežu brīvprātīgām darbībām;

| 6) | vairot jauniešu izpratni par to, cik nozīmīga ir kompetence dažādu kultūru jomā un valodu apguve, lai samazinātu šķēršļus viņu mobilitātei; |
| --- | --- |

6)

vairot jauniešu izpratni par to, cik nozīmīga ir kompetence dažādu kultūru jomā un valodu apguve, lai samazinātu šķēršļus viņu mobilitātei;

| 7) | mudināt brīvprātīgo darbību organizētājus izstrādāt pašnovērtējuma līdzekļus, ņemot vērā EBD pieredzi, lai nodrošinātu to pārrobežu brīvprātīgo darbību kvalitāti, kurās viņi piedalās; |
| --- | --- |

7)

mudināt brīvprātīgo darbību organizētājus izstrādāt pašnovērtējuma līdzekļus, ņemot vērā EBD pieredzi, lai nodrošinātu to pārrobežu brīvprātīgo darbību kvalitāti, kurās viņi piedalās;

| 8) | mudināt organizētājus gan sūtītājās dalībvalstīs, gan uzņēmējās dalībvalstīs sadarboties, lai radītu paļāvību attiecībā uz brīvprātīgo jauniešu un pakalpojumu saņēmēju aizsardzību. Tam būtu jāietver pietiekama informācija par brīvprātīgajām darbībām, to organizētājiem un brīvprātīgajiem, lai ļautu abām pusēm pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par darbību piemērotību un lai nodrošinātu atbilstību jebkādām tiesiskajām prasībām; |
| --- | --- |

8)

mudināt organizētājus gan sūtītājās dalībvalstīs, gan uzņēmējās dalībvalstīs sadarboties, lai radītu paļāvību attiecībā uz brīvprātīgo jauniešu un pakalpojumu saņēmēju aizsardzību. Tam būtu jāietver pietiekama informācija par brīvprātīgajām darbībām, to organizētājiem un brīvprātīgajiem, lai ļautu abām pusēm pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par darbību piemērotību un lai nodrošinātu atbilstību jebkādām tiesiskajām prasībām;

| 9) | pastāvošos atbilstīgos ES forumos sīkāk izpētīt atbilstīgos sociālās aizsardzības noteikumus, lai pilnībā izmantotu ES un valsts tiesību aktos paredzētās iespējas; |
| --- | --- |

9)

pastāvošos atbilstīgos ES forumos sīkāk izpētīt atbilstīgos sociālās aizsardzības noteikumus, lai pilnībā izmantotu ES un valsts tiesību aktos paredzētās iespējas;

| 10) | veicināt pienācīgu jauniešu brīvprātīgās darbībās iegūtās kvalifikācijas atzīšanu attiecīgajās valsts kvalifikācijas pamatstruktūrās saskaņā ar Kopienas noteikumiem un saistībā ar atbilstīgām valsts kvalifikācijas atzīšanas sistēmām, ja tādas ir; |
| --- | --- |

10)

veicināt pienācīgu jauniešu brīvprātīgās darbībās iegūtās kvalifikācijas atzīšanu attiecīgajās valsts kvalifikācijas pamatstruktūrās saskaņā ar Kopienas noteikumiem un saistībā ar atbilstīgām valsts kvalifikācijas atzīšanas sistēmām, ja tādas ir;

| 11) | veicināt tādu ES mēroga instrumentu izmantošanu, kuri var sekmēt pārrobežu brīvprātīgās darbības, nodrošinot kvalifikāciju pārskatāmību, piemēram, “Europass”, “Youthpass” un Eiropas kvalifikācijas pamatstruktūras; |
| --- | --- |

11)

veicināt tādu ES mēroga instrumentu izmantošanu, kuri var sekmēt pārrobežu brīvprātīgās darbības, nodrošinot kvalifikāciju pārskatāmību, piemēram, “Europass”, “Youthpass” un Eiropas kvalifikācijas pamatstruktūras;

| 12) | pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, lai uzlabotu viņu piekļuvi brīvprātīgajām darbībām un jo īpaši pārrobežu brīvprātīgajām darbībām. |
| --- | --- |

12)

pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, lai uzlabotu viņu piekļuvi brīvprātīgajām darbībām un jo īpaši pārrobežu brīvprātīgajām darbībām.

AR ŠO APSTIPRINA KOMISIJAS NODOMU:

| 1) | atbalstīt dalībvalstis iepriekšminēto uzdevumu īstenošanā, izmantojot ES sadarbību jaunatnes jomā un konkrēti — atklāto koordinācijas metodi un programmu “Jaunatne rīcībā”; |
| --- | --- |

1)

atbalstīt dalībvalstis iepriekšminēto uzdevumu īstenošanā, izmantojot ES sadarbību jaunatnes jomā un konkrēti — atklāto koordinācijas metodi un programmu “Jaunatne rīcībā”;

| 2) | rosināt un sadarbībā ar dalībvalstīm organizēt informācijas un pieredzes apmaiņu par pilsoniskās sabiedrības un valsts iestāžu organizēto brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbību; |
| --- | --- |

2)

rosināt un sadarbībā ar dalībvalstīm organizēt informācijas un pieredzes apmaiņu par pilsoniskās sabiedrības un valsts iestāžu organizēto brīvprātīgo darbību organizētāju sadarbību;

| 3) | izveidot Eiropas brīvprātīgo jauniešu brīvprātīgo darbību portālu, pamatojoties uz brīvprātīgā darba valsts portāliem, datubāzēm un konkrētām tīmekļa vietnēm, ja tādas pastāv; |
| --- | --- |

3)

izveidot Eiropas brīvprātīgo jauniešu brīvprātīgo darbību portālu, pamatojoties uz brīvprātīgā darba valsts portāliem, datubāzēm un konkrētām tīmekļa vietnēm, ja tādas pastāv;

| 4) | sniegt ziņojumu Padomei četrus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas, lai noteiktu, vai ierosinātie pasākumi ir efektīvi, un lai novērtētu, vai vajadzīgi turpmāki pasākumi. |
| --- | --- |

4)

sniegt ziņojumu Padomei četrus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas, lai noteiktu, vai ierosinātie pasākumi ir efektīvi, un lai novērtētu, vai vajadzīgi turpmāki pasākumi.

Briselē, 2008. gada 20. novembrī

---

(1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

(2)  OJ L 215, 9.8.2001., 30. lpp.

(3)  OV L 394, 30.12.2006., 5. lpp.

(4)  OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.

(5)  OV C 241, 20.9.2008., 1. lpp.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/11

---

Padomes secinājumi par Eiropas mantojuma zīmes izveidi Eiropas Savienībā

(2008/C 319/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATSAUCOTIES UZ

| — | Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu;

| — | Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) (1) par Eiropas kultūras plānu un Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada 21. maija secinājumiem par darba plānu kultūras jomā no 2008. līdz 2010. gadam (2), kurā kā viens no mērķiem ietverts kultūras mantojuma popularizēšana; |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) (1) par Eiropas kultūras plānu un Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada 21. maija secinājumiem par darba plānu kultūras jomā no 2008. līdz 2010. gadam (2), kurā kā viens no mērķiem ietverts kultūras mantojuma popularizēšana;

PAUŽ GANDARĪJUMU UN INTERESI PAR

| — | Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (3); |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (3);

| — | kā arī Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (4), kurā minēts, ka Eiropas Parlaments “atbalsta Eiropas mantojuma zīmes izveidi, lai uzsvērtu Eiropas vēsturi un mantojumu apliecinošu kultūras preču, pieminekļu, memoriālu un piemiņas vietu Eiropas dimensiju”; |
| --- | --- |

—

kā arī Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (4), kurā minēts, ka Eiropas Parlaments “atbalsta Eiropas mantojuma zīmes izveidi, lai uzsvērtu Eiropas vēsturi un mantojumu apliecinošu kultūras preču, pieminekļu, memoriālu un piemiņas vietu Eiropas dimensiju”;

ŅEMOT VĒRĀ

| — | starpvaldību shēmu “Eiropas kultūras mantojuma zīme”, ko vairākas dalībvalstis 2006. gada aprīlī uzsāka Granadā. |
| --- | --- |

—

starpvaldību shēmu “Eiropas kultūras mantojuma zīme”, ko vairākas dalībvalstis 2006. gada aprīlī uzsāka Granadā.

ĪPAŠI UZSVEROT

| — | to, cik nozīmīgi ir veicināt jauniešu izpratni par kopīgu kultūras mantojumu un tādējādi vajadzību veicināt to piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

—

to, cik nozīmīgi ir veicināt jauniešu izpratni par kopīgu kultūras mantojumu un tādējādi vajadzību veicināt to piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam;

1.   UZSKATOT, KA “EIROPAS MANTOJUMA ZĪMES” IZVEIDE EIROPAS SAVIENĪBĀ,

| a) | kuras mērķis būtu konkrētā veidā uzsvērt Eiropas kopīgo vēsturi, palielinot tās kultūras mantojuma Eiropas dimensiju, |
| --- | --- |

a)

kuras mērķis būtu konkrētā veidā uzsvērt Eiropas kopīgo vēsturi, palielinot tās kultūras mantojuma Eiropas dimensiju,

| b) | varētu sekmēt:






  — | dalībvalstu mantojuma un kopīgā kultūras mantojuma vērtības un prestiža pieaugumu; |
| --- | --- | --- |

b)

varētu sekmēt:

—

dalībvalstu mantojuma un kopīgā kultūras mantojuma vērtības un prestiža pieaugumu;

| — | labākas iedzīvotāju zināšanas un izpratni par savu vēsturi un kopīgo, kaut tik dažādo, kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

—

labākas iedzīvotāju zināšanas un izpratni par savu vēsturi un kopīgo, kaut tik dažādo, kultūras mantojumu;

| — | dažādu reģionu saimniecisko pievilcību un ilgtspējīgu attīstību, īpaši, kultūras tūrisma dēļ; |
| --- | --- |

—

dažādu reģionu saimniecisko pievilcību un ilgtspējīgu attīstību, īpaši, kultūras tūrisma dēļ;

| — | mākslas, kultūras un vēstures izglītību un, to īstenojot, kultūru dialoga padziļināšanos, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

—

mākslas, kultūras un vēstures izglītību un, to īstenojot, kultūru dialoga padziļināšanos, jo īpaši jauniešu vidū;

| — | pieredzes un labākās prakses apmaiņu visā Eiropā kultūras mantojuma popularizēšanas jomā; |
| --- | --- |

—

pieredzes un labākās prakses apmaiņu visā Eiropā kultūras mantojuma popularizēšanas jomā;

| — | vispārīgākā veidā veicinot demokrātisko vērtību un cilvēktiesību ievērošanu, kuras veido Eiropas integrācijas un Eiropas pilsonības pamatu; |
| --- | --- |

—

vispārīgākā veidā veicinot demokrātisko vērtību un cilvēktiesību ievērošanu, kuras veido Eiropas integrācijas un Eiropas pilsonības pamatu;

2.   UZSKATA, KA EIROPAS SAVIENĪBAS EIROPAS MANTOJUMA ZĪME BŪTU JĀPIEŠĶIR, BALSTOTIES UZ KOPĪGIEM SKAIDRIEM UN PĀRSKATĀMIEM KRITĒRIJIEM:

| a) | uz šo zīmi būtu tiesīgi kandidēt:






  — | pieminekļi, dabas un pilsētvides vietas, kultūras ainavas un piemiņas vietas, kā arī ar kādu vietu saistītas kultūras preces un nemateriāls mantojums, tostarp mūsdienu mantojums — turpmāk tekstā “objekti”, (5) |
| --- | --- | --- |

a)

uz šo zīmi būtu tiesīgi kandidēt:

—

pieminekļi, dabas un pilsētvides vietas, kultūras ainavas un piemiņas vietas, kā arī ar kādu vietu saistītas kultūras preces un nemateriāls mantojums, tostarp mūsdienu mantojums — turpmāk tekstā “objekti”, (5)

| — | ja tie, īpaši ar savām pārrobežu vai Eiropas mēroga iezīmēm, ir Eiropas vēstures, kopīgo vērtību un kultūras mantojuma, it sevišķi Eiropas integrācijas, apliecinājums; |
| --- | --- |

—

ja tie, īpaši ar savām pārrobežu vai Eiropas mēroga iezīmēm, ir Eiropas vēstures, kopīgo vērtību un kultūras mantojuma, it sevišķi Eiropas integrācijas, apliecinājums;

| b) | tiem, kas pretendē uz zīmes saņemšanu, vajadzētu iesniegt ilgtermiņa projektu, kurā tie apņemas:






  — | sekmēt objekta Eiropas dimensiju, proti, tā vietu un nozīmi Eiropas vēsturē, kā arī ar šo objektu saistītos kultūras, mākslas, zinātnes un tehnoloģiju virzienus, personas un notikumus, kuri ir bijuši nozīmīgi Eiropas vēsturē un integrācijā, utt.; |
| --- | --- | --- |

b)

tiem, kas pretendē uz zīmes saņemšanu, vajadzētu iesniegt ilgtermiņa projektu, kurā tie apņemas:

—

sekmēt objekta Eiropas dimensiju, proti, tā vietu un nozīmi Eiropas vēsturē, kā arī ar šo objektu saistītos kultūras, mākslas, zinātnes un tehnoloģiju virzienus, personas un notikumus, kuri ir bijuši nozīmīgi Eiropas vēsturē un integrācijā, utt.;

| — | popularizēt objekta vērtību, jo īpaši, organizējot dažādus izglītības, mākslas, kultūras un zinātnes pasākumus (seminārus, festivālus, mākslinieku stažēšanās projektus, utt.); |
| --- | --- |

—

popularizēt objekta vērtību, jo īpaši, organizējot dažādus izglītības, mākslas, kultūras un zinātnes pasākumus (seminārus, festivālus, mākslinieku stažēšanās projektus, utt.);

| — | nodrošinot labu objektu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

nodrošinot labu objektu pārvaldību;

| — | nodrošinot kvalitatīvu uzņemšanu: īstenojot politiku, kurā ikvienam sabiedrības loceklim garantē piekļuvi objektam, un veicinot daudzvalodību utt.; |
| --- | --- |

—

nodrošinot kvalitatīvu uzņemšanu: īstenojot politiku, kurā ikvienam sabiedrības loceklim garantē piekļuvi objektam, un veicinot daudzvalodību utt.;

| — | īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, konkrēti, dodot tiem privileģētu piekļuvi objektam; |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, konkrēti, dodot tiem privileģētu piekļuvi objektam;

| — | veicināt objekta redzamību un pievilcību Eiropas mērogā: izmantojot piemērotas norādes un modernas tehnoloģijas, utt.; |
| --- | --- |

—

veicināt objekta redzamību un pievilcību Eiropas mērogā: izmantojot piemērotas norādes un modernas tehnoloģijas, utt.;

| — | darboties zīmi saņēmušo objektu tīklā, iespējams, piedaloties grupās, kas ir atbildīgas par kādu konkrētu Eiropas mantojuma tematu vai kopīgu Eiropas vēstures aspektu. |
| --- | --- |

—

darboties zīmi saņēmušo objektu tīklā, iespējams, piedaloties grupās, kas ir atbildīgas par kādu konkrētu Eiropas mantojuma tematu vai kopīgu Eiropas vēstures aspektu.

3.   UZSKATA, KA

| a) | dalībvalstīm šajā ierosmē būtu jāpiedalās brīvprātīgi; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm šajā ierosmē būtu jāpiedalās brīvprātīgi;

| b) | projekta pamatā vajadzētu būt šādiem principiem:






  — | regulāra uz kopīgiem, skaidriem un pārskatāmiem kritērijiem balstīta atlases procedūra sākotnēji valstu un tad Eiropas līmenī, pamatojoties uz ekspertu veiktu pieteikumu novērtējumu un katru reizi izskatot samērīgu un reprezentatīvu objektu skaitu; |
| --- | --- | --- |

b)

projekta pamatā vajadzētu būt šādiem principiem:

—

regulāra uz kopīgiem, skaidriem un pārskatāmiem kritērijiem balstīta atlases procedūra sākotnēji valstu un tad Eiropas līmenī, pamatojoties uz ekspertu veiktu pieteikumu novērtējumu un katru reizi izskatot samērīgu un reprezentatīvu objektu skaitu;

| — | elastīga un efektīva administratīvā pārvaldība, ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

—

elastīga un efektīva administratīvā pārvaldība, ievērojot subsidiaritātes principu;

| — | šo secinājumu 2. iedaļā noteikto kritēriju atbilstīgu īstenošanu, kurā tiecas rast sinerģiju un sadarbību ar citām ierosmēm, piemēram, UNESCO“Pasaules mantojuma” sarakstu un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem”, un pieņemt saskaņotu pieeju, kā paziņot, kuri objekti ir saņēmuši zīmi; |
| --- | --- |

—

šo secinājumu 2. iedaļā noteikto kritēriju atbilstīgu īstenošanu, kurā tiecas rast sinerģiju un sadarbību ar citām ierosmēm, piemēram, UNESCO“Pasaules mantojuma” sarakstu un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem”, un pieņemt saskaņotu pieeju, kā paziņot, kuri objekti ir saņēmuši zīmi;

| c) | projektā varētu izmantot finansējumu no pašreizējiem Kopienas fondiem, neskarot katras dalībvalsts īstenoto atbalsta politiku; |
| --- | --- |

c)

projektā varētu izmantot finansējumu no pašreizējiem Kopienas fondiem, neskarot katras dalībvalsts īstenoto atbalsta politiku;

| d) | šī ierosme varētu būt atvērta arī trešām valstīm, kas piedalās Eiropas Savienības Kultūras Programmā; |
| --- | --- |

d)

šī ierosme varētu būt atvērta arī trešām valstīm, kas piedalās Eiropas Savienības Kultūras Programmā;

| e) | Eiropas mantojuma zīmi saņēmušie objekti ievēro savas saistības, un tos varētu periodiski pārskatīt; |
| --- | --- |

e)

Eiropas mantojuma zīmi saņēmušie objekti ievēro savas saistības, un tos varētu periodiski pārskatīt;

| f) | būtu jādefinē to objektu statuss, kuri jau ir saņēmuši zīmi saskaņā ar starpvaldību projektu “Eiropas mantojuma zīme”; |
| --- | --- |

f)

būtu jādefinē to objektu statuss, kuri jau ir saņēmuši zīmi saskaņā ar starpvaldību projektu “Eiropas mantojuma zīme”;

4.   AICINA KOMISIJU

| — | saprātīgā termiņā un ņemot vērā šos secinājumus, iesniegt piemērotu priekšlikumu, ar ko Eiropas Savienībā izveido “Eiropas mantojuma zīmi” un nosaka šā projekta praktiskās īstenošanas kārtību. |
| --- | --- |

—

saprātīgā termiņā un ņemot vērā šos secinājumus, iesniegt piemērotu priekšlikumu, ar ko Eiropas Savienībā izveido “Eiropas mantojuma zīmi” un nosaka šā projekta praktiskās īstenošanas kārtību.

---

(1)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(2)  OV C 143, 10.6.2008., 9. lpp.

(3)  COM(2007) 242 galīgā redakcija — 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  Padome atsaucas uz definīcijām, kas ir vispārēji pieņemtas starptautiskos vai Eiropas tiesību aktos (UNESCO Konvencija par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem (1970. gads 14. novembris)); UNESCO Konvencija par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību (1972. gads 16. novembris); UNESCO Konvencija par cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma aizsardzību (2003. gada 17. oktobris); Eiropas Ainavu konvencija (2000. gada 20. oktobris).

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/13

---

Padomes secinājumi par arhitektūru — Kultūras devums ilgtspējīgā attīstībā

(2008/C 319/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1.   ATSAUCOTIES UZ:

| — | Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu;

| — | Padomes Rezolūciju (2001. gada 12. februāris) par arhitektūras kvalitāti pilsētu un lauku vidē (1), kurā apstiprināts, ka arhitektūra ir būtiska kultūras iezīme un katras mūsu valsts dzīves pamatsastāvdaļa; |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūciju (2001. gada 12. februāris) par arhitektūras kvalitāti pilsētu un lauku vidē (1), kurā apstiprināts, ka arhitektūra ir būtiska kultūras iezīme un katras mūsu valsts dzīves pamatsastāvdaļa;

| — | Padomes secinājumiem (2007. gada 24. maijs) par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā (2), kuros uzsvērts, ka kultūras darbībām un jaunrades nozarēm, kāda ir arhitektūra, ir būtiska nozīme jauninājumu un tehnoloģiju veicināšanā, un tās ir galvenais ilgtspējīgas izaugsmes dzinējspēks; |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumiem (2007. gada 24. maijs) par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā (2), kuros uzsvērts, ka kultūras darbībām un jaunrades nozarēm, kāda ir arhitektūra, ir būtiska nozīme jauninājumu un tehnoloģiju veicināšanā, un tās ir galvenais ilgtspējīgas izaugsmes dzinējspēks;

| — | Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) par darba plānu kultūras jomā (3), kurā, papildinot Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu (4), uzsvērta kultūras transversālā nozīme; |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) par darba plānu kultūras jomā (3), kurā, papildinot Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu (4), uzsvērta kultūras transversālā nozīme;

2.   ŅEMOT VĒRĀ:

| — | jauno Eiropas Savienības Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (5), ko pieņēma 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome un kuras vispārējais mērķis ir noteikt un izstrādāt darbības, kas palīdz ES sasniegt pastāvīgu dzīves kvalitātes uzlabojumu gan pašreizējām, gan nākamām paaudzēm, radot ilgtspējīgas kopienas, kas ir spējīgas pārvaldīt un izmantot resursus efektīvi un pilnībā izmantot ekoloģisko un sociālo jauninājumu potenciālu tautsaimniecībā, nodrošinot labklājību, vides aizsardzību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

—

jauno Eiropas Savienības Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (5), ko pieņēma 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome un kuras vispārējais mērķis ir noteikt un izstrādāt darbības, kas palīdz ES sasniegt pastāvīgu dzīves kvalitātes uzlabojumu gan pašreizējām, gan nākamām paaudzēm, radot ilgtspējīgas kopienas, kas ir spējīgas pārvaldīt un izmantot resursus efektīvi un pilnībā izmantot ekoloģisko un sociālo jauninājumu potenciālu tautsaimniecībā, nodrošinot labklājību, vides aizsardzību un sociālo kohēziju;

| — | Leipcigas hartu Eiropas pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, ko 2007. gada 24. maijā pieņēma par pilsētu attīstību atbildīgie ministri (6); hartā uzsvērta ar arhitektūru saistītās kultūras nozīme un tajā aicina pieņemt integrētu pilsētu attīstības pieeju, iekļaujot pilsētu ekonomiskos, sociālos, ekoloģiskos un kultūras aspektus, balstoties uz dažādu administratīvās un politiskās atbildības līmeņu sadarbību, kā arī sadarbību starp publiskiem un privātiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

Leipcigas hartu Eiropas pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, ko 2007. gada 24. maijā pieņēma par pilsētu attīstību atbildīgie ministri (6); hartā uzsvērta ar arhitektūru saistītās kultūras nozīme un tajā aicina pieņemt integrētu pilsētu attīstības pieeju, iekļaujot pilsētu ekonomiskos, sociālos, ekoloģiskos un kultūras aspektus, balstoties uz dažādu administratīvās un politiskās atbildības līmeņu sadarbību, kā arī sadarbību starp publiskiem un privātiem dalībniekiem;

3.   PAUŽOT GANDARĪJUMU PAR:

| — | Eiropas Arhitektūras politikas foruma veikumu attiecībā uz arhitektūras kvalitāti un ilgtspējīgi attīstību; |
| --- | --- |

—

Eiropas Arhitektūras politikas foruma veikumu attiecībā uz arhitektūras kvalitāti un ilgtspējīgi attīstību;

4.   UZSVEROT, KA:

| — | arhitektūra kā joma, kas ietver jaunradi saistībā ar kultūru un jauninājumiem, tostarp tehnoloģijām, skaidri parāda, kādu devumu kultūra var sniegt ilgtspējīgā attīstībā, ņemot vērā tās ietekmi uz pilsētu kultūras vidi, kā arī uz tautsaimniecību, sociālo kohēziju un vidi; |
| --- | --- |

—

arhitektūra kā joma, kas ietver jaunradi saistībā ar kultūru un jauninājumiem, tostarp tehnoloģijām, skaidri parāda, kādu devumu kultūra var sniegt ilgtspējīgā attīstībā, ņemot vērā tās ietekmi uz pilsētu kultūras vidi, kā arī uz tautsaimniecību, sociālo kohēziju un vidi;

| — | arhitektūra atspoguļo arī kultūras transversālo būtību — to ietekmē vairākas valsts politikas jomas, ne tikai kultūras politika; |
| --- | --- |

—

arhitektūra atspoguļo arī kultūras transversālo būtību — to ietekmē vairākas valsts politikas jomas, ne tikai kultūras politika;

5.   APZINOTIES, KA:

| — | Eiropas pilsētas šodien saskaras ar nopietnām problēmām: demogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz pilsētu izplešanos, vides jautājumi un cīņa pret klimata pārmaiņām, sociālās kohēzijas saglabāšana, jo īpaši ņemot vērā izmaiņas tautsaimniecībā un kultūras jomā, arhitektūras un kultūras mantojuma aizsardzība un attīstīšana; |
| --- | --- |

—

Eiropas pilsētas šodien saskaras ar nopietnām problēmām: demogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz pilsētu izplešanos, vides jautājumi un cīņa pret klimata pārmaiņām, sociālās kohēzijas saglabāšana, jo īpaši ņemot vērā izmaiņas tautsaimniecībā un kultūras jomā, arhitektūras un kultūras mantojuma aizsardzība un attīstīšana;

| — | šīs problēmas var risināt, nodrošinot pilsētu ilgtspējīgu attīstību, radošu, integrētu pieeju, saskaņā ar kuru kultūrai, ekonomikai, sociāliem jautājumiem un arī videi ir vienlīdz svarīga nozīme; |
| --- | --- |

—

šīs problēmas var risināt, nodrošinot pilsētu ilgtspējīgu attīstību, radošu, integrētu pieeju, saskaņā ar kuru kultūrai, ekonomikai, sociāliem jautājumiem un arī videi ir vienlīdz svarīga nozīme;

| — | ilgtspējīga pilsētu attīstība nozīmē:






  — | pievērst īpašu uzmanību arhitektūras kvalitātei un dažādībai, kas rada kultūras dažādību, kultūras mantojuma saglabāšanai un uzlabošanai un īpašajām dabas un pilsētu ainavu raksturiezīmēm; |
| --- | --- | --- |

—

ilgtspējīga pilsētu attīstība nozīmē:

—

pievērst īpašu uzmanību arhitektūras kvalitātei un dažādībai, kas rada kultūras dažādību, kultūras mantojuma saglabāšanai un uzlabošanai un īpašajām dabas un pilsētu ainavu raksturiezīmēm;

| — | palīdzēt tādu projektu vadībā, ar ko sekmē esošās zemes un ēku, jo īpaši industriālo platību, izmantošanu un pārveidošanu, enerģijas resursu kontroli saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām un piesārņojuma samazinājumu; |
| --- | --- |

—

palīdzēt tādu projektu vadībā, ar ko sekmē esošās zemes un ēku, jo īpaši industriālo platību, izmantošanu un pārveidošanu, enerģijas resursu kontroli saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām un piesārņojuma samazinājumu;

| — | izmantojot jaunas pieejas arhitektūras un pilsētu plānošanai, ņemot vērā iedzīvotāju dzīvesveida izmaiņas, jo īpaši mobilitātes un demogrāfiskā stāvokļa pārmaiņas, kā arī sociālās kohēzijas un neviendabības, kultūras dialoga mērķus un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

—

izmantojot jaunas pieejas arhitektūras un pilsētu plānošanai, ņemot vērā iedzīvotāju dzīvesveida izmaiņas, jo īpaši mobilitātes un demogrāfiskā stāvokļa pārmaiņas, kā arī sociālās kohēzijas un neviendabības, kultūras dialoga mērķus un pilsoniskās sabiedrības iesaisti;

| — | sekmēt kvalitatīvu arhitektonisku jaunradi — tādējādi pilsētas kļūtu ekonomiski dinamiskākas un saistošākas tūrismam; |
| --- | --- |

—

sekmēt kvalitatīvu arhitektonisku jaunradi — tādējādi pilsētas kļūtu ekonomiski dinamiskākas un saistošākas tūrismam;

| — | arhitektūra var kalpot kā integrējošs un novatorisks faktors ilgtspējīgas pilsētas attīstības veidošanā, jo īpaši:






  — | saskaņojot dažkārt pretrunīgās būvju un ainavas saglabāšanas prasības un mūsdienu arhitektonisko jaunradi vai iedzīvotāju likumīgās cerības un pilsētu izplešanās kontroli, |
| --- | --- | --- |

—

arhitektūra var kalpot kā integrējošs un novatorisks faktors ilgtspējīgas pilsētas attīstības veidošanā, jo īpaši:

—

saskaņojot dažkārt pretrunīgās būvju un ainavas saglabāšanas prasības un mūsdienu arhitektonisko jaunradi vai iedzīvotāju likumīgās cerības un pilsētu izplešanās kontroli,

| — | ar dažādības, kvalitātes un jaunrades palīdzību veicinot pilsētu iedzīvotāju kultūras bagātināšanu un dzīves kvalitāti, kā arī pilsētu ekonomikas, tirdzniecības un tūrisma dinamiku, — jo īpaši veidojot labvēlīgu vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

ar dažādības, kvalitātes un jaunrades palīdzību veicinot pilsētu iedzīvotāju kultūras bagātināšanu un dzīves kvalitāti, kā arī pilsētu ekonomikas, tirdzniecības un tūrisma dinamiku, — jo īpaši veidojot labvēlīgu vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| — | visbeidzot, ilgtspējīga pilsētu attīstība sniedz iespēju jaunradei, jauninājumiem un arhitektūras stilu atjaunošanai un tradicionālās prakses atkārtotai apgūšanai un interpretācijai; |
| --- | --- |

—

visbeidzot, ilgtspējīga pilsētu attīstība sniedz iespēju jaunradei, jauninājumiem un arhitektūras stilu atjaunošanai un tradicionālās prakses atkārtotai apgūšanai un interpretācijai;

6.   AR INTERESI NORĀDOT:

| — | daudzu Eiropas pilsētu, jo īpaši Eiropas kultūras galvaspilsētu, ierosmes izmantot kultūru un īpaši arhitektūru kā galveno reģenerācijas veidu; |
| --- | --- |

—

daudzu Eiropas pilsētu, jo īpaši Eiropas kultūras galvaspilsētu, ierosmes izmantot kultūru un īpaši arhitektūru kā galveno reģenerācijas veidu;

| — | “radošu pilsētu” rašanos, kuru ilgtspējīga pilsētu attīstība ir balstīta uz jauniem konkurētspējīgiem faktoriem, tostarp pilsētu infrastruktūru kvalitāti un saikni starp kultūru un ražošanu; |
| --- | --- |

—

“radošu pilsētu” rašanos, kuru ilgtspējīga pilsētu attīstība ir balstīta uz jauniem konkurētspējīgiem faktoriem, tostarp pilsētu infrastruktūru kvalitāti un saikni starp kultūru un ražošanu;

7.   AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR TO ATTIECĪGAJĀM PILNVARĀM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| — | pilnībā ņemt vērā arhitektūru un tās īpašās iezīmes, jo īpaši tās kultūras aspektus, visās attiecīgās politikas jomās, sevišķi pētniecības, ekonomikas un sociālās kohēzijas, ilgtspējīgas attīstības un izglītības politikās; |
| --- | --- |

—

pilnībā ņemt vērā arhitektūru un tās īpašās iezīmes, jo īpaši tās kultūras aspektus, visās attiecīgās politikas jomās, sevišķi pētniecības, ekonomikas un sociālās kohēzijas, ilgtspējīgas attīstības un izglītības politikās;

| — | papildus tehniskiem standartiem arhitektūras jomā attīstīt pieeju, iekļaujot vispārējus ekonomikas, sociālos, kultūras un vides mērķus; |
| --- | --- |

—

papildus tehniskiem standartiem arhitektūras jomā attīstīt pieeju, iekļaujot vispārējus ekonomikas, sociālos, kultūras un vides mērķus;

| — | sekmēt ilgtspējīgas attīstības jauninājumus un eksperimentus arhitektūrā, pilsētplānošanā un ainavu arhitektūrā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politiku un programmām vai publiskā pasūtījumu gadījumos; |
| --- | --- |

—

sekmēt ilgtspējīgas attīstības jauninājumus un eksperimentus arhitektūrā, pilsētplānošanā un ainavu arhitektūrā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politiku un programmām vai publiskā pasūtījumu gadījumos;

| — | uzlabot informētību, jo īpaši statistiku, par arhitektūras nozari un tās devumu ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

—

uzlabot informētību, jo īpaši statistiku, par arhitektūras nozari un tās devumu ilgtspējīgā attīstībā;

| — | vairot sabiedrības informētību par arhitektūras un pilsētplānojuma nozīmi, radot kvalitatīvu dzīves vidi, un sekmēt sabiedrības iesaisti pilsētu ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

—

vairot sabiedrības informētību par arhitektūras un pilsētplānojuma nozīmi, radot kvalitatīvu dzīves vidi, un sekmēt sabiedrības iesaisti pilsētu ilgtspējīgā attīstībā;

| — | sadarbojoties ar ekspertiem un ņemot vērā vairāku dalībvalstu pieredzi, apsvērt gadskārtēja Eiropas arhitektūrai veltīta “pasākuma” iespējamību; |
| --- | --- |

—

sadarbojoties ar ekspertiem un ņemot vērā vairāku dalībvalstu pieredzi, apsvērt gadskārtēja Eiropas arhitektūrai veltīta “pasākuma” iespējamību;

| — | kopīgi nodrošināt turpmākos pasākumus pēc šiem secinājumiem un izvērtēt to īstenošanu līdz 2012. gadam; |
| --- | --- |

—

kopīgi nodrošināt turpmākos pasākumus pēc šiem secinājumiem un izvērtēt to īstenošanu līdz 2012. gadam;

8.   AICINA DALĪBVALSTIS:

| — | censties nodrošināt, lai arhitektūra veiktu integrējošas funkcijas un nodrošinātu jaunradi ilgtspējīgas attīstības procesā, sākot ar arhitektūras, pilsētplānošanas vai ainavu arhitektūras projektēšanas posmu un atjaunošanas projektiem; |
| --- | --- |

—

censties nodrošināt, lai arhitektūra veiktu integrējošas funkcijas un nodrošinātu jaunradi ilgtspējīgas attīstības procesā, sākot ar arhitektūras, pilsētplānošanas vai ainavu arhitektūras projektēšanas posmu un atjaunošanas projektiem;

| — | palīdzēt attīstīt arhitektūras kā kultūras un jaunrades nozares potenciālu ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

—

palīdzēt attīstīt arhitektūras kā kultūras un jaunrades nozares potenciālu ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības jomā;

| — | sekmēt izglītības programmas arhitektūras, tostarp kultūras mantojuma, un dzīves vides jomā, jo īpaši izmantojot mākslas un kultūras izglītību; |
| --- | --- |

—

sekmēt izglītības programmas arhitektūras, tostarp kultūras mantojuma, un dzīves vides jomā, jo īpaši izmantojot mākslas un kultūras izglītību;

| — | sekmēt sākotnēju un tālāku arhitektu, pilsētplānotāju un ainavu arhitektu apmācību ilgtspējīgas attīstības jomā; |
| --- | --- |

—

sekmēt sākotnēju un tālāku arhitektu, pilsētplānotāju un ainavu arhitektu apmācību ilgtspējīgas attīstības jomā;

| — | pievērst uzmanību arhitektūrai, īstenojot Eiropas jaunrades un jauninājumu gada (2009) programmu; |
| --- | --- |

—

pievērst uzmanību arhitektūrai, īstenojot Eiropas jaunrades un jauninājumu gada (2009) programmu;

| — | vajadzības gadījumā izmantot atvērto kultūras koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā izmantot atvērto kultūras koordinācijas metodi;

9.   AICINA KOMISIJU:

| — | ņemt vērā arhitektūru, izstrādājot Zaļo grāmatu par kultūras un jaunrades nozari; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā arhitektūru, izstrādājot Zaļo grāmatu par kultūras un jaunrades nozari;

| — | iesaistīt valsts un privātā sektora arhitektu un speciālistu tīklus, piemēram, Eiropas Arhitektūras politikas forumu, darbos un apspriedēs par jautājumiem, kas saistīti ar arhitektūru; |
| --- | --- |

—

iesaistīt valsts un privātā sektora arhitektu un speciālistu tīklus, piemēram, Eiropas Arhitektūras politikas forumu, darbos un apspriedēs par jautājumiem, kas saistīti ar arhitektūru;

| — | sadarbojoties ar šiem tīkliem un Eiropas arhitektūras skolu tīkliem, mudināt:






  — | sniegt informāciju un dalīties ar paraugpraksi un veikt pētniecības darbu starp arhitektiem, īstenotājiem un lietotājiem, |
| --- | --- | --- |

—

sadarbojoties ar šiem tīkliem un Eiropas arhitektūras skolu tīkliem, mudināt:

—

sniegt informāciju un dalīties ar paraugpraksi un veikt pētniecības darbu starp arhitektiem, īstenotājiem un lietotājiem,

| — | veikt jauno arhitektu, pilsētplānotāju un ainavu arhitektu apmācību ilgtspējīgas attīstības jomā, vairot viņu darba vērtību un viņu piekļuvi publiskiem un privātiem pasūtījumiem. |
| --- | --- |

—

veikt jauno arhitektu, pilsētplānotāju un ainavu arhitektu apmācību ilgtspējīgas attīstības jomā, vairot viņu darba vērtību un viņu piekļuvi publiskiem un privātiem pasūtījumiem.

---

(1)  OV C 73, 6.3.2001., 6. lpp.

(2)  OV C 311, 21.12.2007., 7. lpp.

(3)  OV C 143, 10.6.2008., 9. lpp.

(4)  Dok. 9496/07 un ADD 1.

(5)  10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/15

---

Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par to, kā pilnveidot legālu kultūras un radošā satura piedāvājumu tiešsaistē un novērst un apkarot pirātismu digitālajā vidē

(2008/C 319/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| 1. | ATSAUCOTIES jo īpaši uz:






  — | 2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kurā ir garantēta personas datu aizsardzība, vārda un informācijas brīvība un intelektuālā īpašuma aizsardzība; |
| --- | --- | --- |

1.

ATSAUCOTIES jo īpaši uz:

—

2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kurā ir garantēta personas datu aizsardzība, vārda un informācijas brīvība un intelektuālā īpašuma aizsardzība;

| — | UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (1); |
| --- | --- |

—

UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (1);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris) par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (2), kurā izvirzītas vairākas prasības attiecībā uz kultūras daudzveidību un Eiropas darbu popularizēšanu, izmantojot lineārus un nelineārus audiovizuālo mediju pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris) par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (2), kurā izvirzītas vairākas prasības attiecībā uz kultūras daudzveidību un Eiropas darbu popularizēšanu, izmantojot lineārus un nelineārus audiovizuālo mediju pakalpojumus;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (3); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (3);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (6); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (6);

| 2. | ar interesi ŅEMOT VĒRĀ:






  — | Komisijas 2008. gada 3. janvāra paziņojumu par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū, saistībā ar šo paziņojumu pēc tam notikušās apspriedes ar ieinteresētajām personām un Eiropas foruma izveidi par radošo saturu tiešraidē un ņemot vērā Komisijas ieceri sadarbībā ar dalībvalstīm palīdzēt rast risinājumus šajā sakarībā konstatētajām problēmām; |
| --- | --- | --- |

2.

ar interesi ŅEMOT VĒRĀ:

—

Komisijas 2008. gada 3. janvāra paziņojumu par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū, saistībā ar šo paziņojumu pēc tam notikušās apspriedes ar ieinteresētajām personām un Eiropas foruma izveidi par radošo saturu tiešraidē un ņemot vērā Komisijas ieceri sadarbībā ar dalībvalstīm palīdzēt rast risinājumus šajā sakarībā konstatētajām problēmām;

| — | 2006. gada 23. maija Eiropas hartu par kinofilmu pieejamības tiešsaistē pilnveidošanu un pieņemšanu; |
| --- | --- |

—

2006. gada 23. maija Eiropas hartu par kinofilmu pieejamības tiešsaistē pilnveidošanu un pieņemšanu;

| — | Saprašanās memorandu par pamatnostādnēm rūpīgai meklēšanai attiecībā uz nezināmu autoru darbiem, kuru Komisijas aizgādībā 2008. gada 4. jūnijā parakstīja bibliotēku, arhīvu, audiovizuālo arhīvu un tiesību īpašnieku pārstāvji; |
| --- | --- |

—

Saprašanās memorandu par pamatnostādnēm rūpīgai meklēšanai attiecībā uz nezināmu autoru darbiem, kuru Komisijas aizgādībā 2008. gada 4. jūnijā parakstīja bibliotēku, arhīvu, audiovizuālo arhīvu un tiesību īpašnieku pārstāvji;

| — | ierosmes, kādas dažās dalībvalstīs vai partnervalstīs ārpus Eiropas ir sākušas valsts iestādes vai profesionāļi un ar kurām ir paredzēts rast praktiskus un saskaņotus risinājumus, lai sekmētu to, ka tiek pilnveidots legāls piedāvājums tiešsaistē un novērsts un apkarots pirātisms, piemēram: informācijas kampaņas, profesiju sadarbības organizēšana, nolīgumi par pašregulējumu vai kopregulējumu, nejuridisku, izglītojošu un pakāpeniskas darbības mehānismu izveide utt.; |
| --- | --- |

—

ierosmes, kādas dažās dalībvalstīs vai partnervalstīs ārpus Eiropas ir sākušas valsts iestādes vai profesionāļi un ar kurām ir paredzēts rast praktiskus un saskaņotus risinājumus, lai sekmētu to, ka tiek pilnveidots legāls piedāvājums tiešsaistē un novērsts un apkarots pirātisms, piemēram: informācijas kampaņas, profesiju sadarbības organizēšana, nolīgumi par pašregulējumu vai kopregulējumu, nejuridisku, izglītojošu un pakāpeniskas darbības mehānismu izveide utt.;

| 3. | KONSTATĒ, ka:






  — | kultūras un radošās darbības rezultātu izplatīšana tiešsaistē, konkrēti, izmantojot internetu, ir ārkārtīgi liela iespēja dot ikvienam cilvēkam piekļuvi kultūrai, ekonomikas attīstībai, nodarbinātībai un kultūras daudzveidībai; |
| --- | --- | --- |

3.

KONSTATĒ, ka:

—

kultūras un radošās darbības rezultātu izplatīšana tiešsaistē, konkrēti, izmantojot internetu, ir ārkārtīgi liela iespēja dot ikvienam cilvēkam piekļuvi kultūrai, ekonomikas attīstībai, nodarbinātībai un kultūras daudzveidībai;

| — | legālam kultūras un radošā satura piedāvājumam tiešsaistē Eiropā vēl ir ievērojams attīstības potenciāls; |
| --- | --- |

—

legālam kultūras un radošā satura piedāvājumam tiešsaistē Eiropā vēl ir ievērojams attīstības potenciāls;

| — | tiešsaistes pirātisms, kas dažās kultūras un radošās darbības nozarēs ir sasniedzis kritisku slieksni, var ilgstoši liegt autortiesību un blakustiesību īpašniekiem saņemt pienācīgu atlīdzību; šis pirātisms ne tikai ietekmē tirdzniecību ar tradicionālajiem fiziskajiem datu nesējiem (CD, DVD u.tml.), bet arī būtiski traucē tiešsaistē pilnveidot legālu kultūras un radošā satura piedāvājumu, no kura lielā mērā ir atkarīga Eiropas kultūras un radošā satura nozares dinamika, un apdraud jaunradi un kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

—

tiešsaistes pirātisms, kas dažās kultūras un radošās darbības nozarēs ir sasniedzis kritisku slieksni, var ilgstoši liegt autortiesību un blakustiesību īpašniekiem saņemt pienācīgu atlīdzību; šis pirātisms ne tikai ietekmē tirdzniecību ar tradicionālajiem fiziskajiem datu nesējiem (CD, DVD u.tml.), bet arī būtiski traucē tiešsaistē pilnveidot legālu kultūras un radošā satura piedāvājumu, no kura lielā mērā ir atkarīga Eiropas kultūras un radošā satura nozares dinamika, un apdraud jaunradi un kultūras daudzveidību;

| — | kaut arī ar tehniskās aizsardzības (“tehniskie aizsardzības pasākumi” — TPM) vai informācijas par tiesību pārvaldību (“digitālā tiesību pārvaldība” — DRM) sistēmām atsevišķos gadījumos un, ievērojot personas datu aizsardzības principu, ir iespējams aizsargāt un pārvaldīt tiesības digitālajā pasaulē, šo sistēmu savstarpēja nesavietojamība vai pārskatāmības trūkums rada patērētājos nedrošību un ierobežo viņu iespējas izmantot dažādu platformu piedāvāto saturu; |
| --- | --- |

—

kaut arī ar tehniskās aizsardzības (“tehniskie aizsardzības pasākumi” — TPM) vai informācijas par tiesību pārvaldību (“digitālā tiesību pārvaldība” — DRM) sistēmām atsevišķos gadījumos un, ievērojot personas datu aizsardzības principu, ir iespējams aizsargāt un pārvaldīt tiesības digitālajā pasaulē, šo sistēmu savstarpēja nesavietojamība vai pārskatāmības trūkums rada patērētājos nedrošību un ierobežo viņu iespējas izmantot dažādu platformu piedāvāto saturu;

| 4. | tālab UZSKATA, ka:






  — | ir jāveido daudzveidīgs, kvalitatīvs, pieejams, patērētājiem vienkārši lietojams un pievilcīgs legāls tiešsaistes piedāvājums, no vienas puses, un jānovērš un jāapkaro pirātisms, no otras puses, lai informācijas un komunikāciju sabiedrība varētu attīstīties un lai digitālajā pasaulē tiktu veicināta kultūras daudzveidība; |
| --- | --- | --- |

4.

tālab UZSKATA, ka:

—

ir jāveido daudzveidīgs, kvalitatīvs, pieejams, patērētājiem vienkārši lietojams un pievilcīgs legāls tiešsaistes piedāvājums, no vienas puses, un jānovērš un jāapkaro pirātisms, no otras puses, lai informācijas un komunikāciju sabiedrība varētu attīstīties un lai digitālajā pasaulē tiktu veicināta kultūras daudzveidība;

| — | tiesību īpašniekiem ir obligāti jānodrošina pienācīga atlīdzība, lai jaunrade un kultūras daudzveidība varētu attīstīties; |
| --- | --- |

—

tiesību īpašniekiem ir obligāti jānodrošina pienācīga atlīdzība, lai jaunrade un kultūras daudzveidība varētu attīstīties;

| 5. | UZSKATA, ka, tiecoties sasniegt šos mērķus, ir jāņem vērā:






  — | nepieciešamība nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp dažādām pamattiesībām, jo īpaši personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību un intelektuālā īpašuma aizsardzību, un vajadzība, īstenojot Kopienas tiesības, meklēt risinājumus, kas atbilst Kopienas tiesību vispārējiem principiem, jo īpaši proporcionalitātes principam (7); |
| --- | --- | --- |

5.

UZSKATA, ka, tiecoties sasniegt šos mērķus, ir jāņem vērā:

—

nepieciešamība nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp dažādām pamattiesībām, jo īpaši personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību un intelektuālā īpašuma aizsardzību, un vajadzība, īstenojot Kopienas tiesības, meklēt risinājumus, kas atbilst Kopienas tiesību vispārējiem principiem, jo īpaši proporcionalitātes principam (7);

| — | patērētāju prasības attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem un to izmantošanas ērtumu un tiešsaistē piedāvātā satura daudzveidību un kvalitāti; |
| --- | --- |

—

patērētāju prasības attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem un to izmantošanas ērtumu un tiešsaistē piedāvātā satura daudzveidību un kvalitāti;

| — | nozares uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmantoto uzņēmējdarbības modeļu (business models) daudzveidība un pārmaiņas, kā arī pastāvīgā un straujā tehnoloģiju attīstība; |
| --- | --- |

—

nozares uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmantoto uzņēmējdarbības modeļu (business models) daudzveidība un pārmaiņas, kā arī pastāvīgā un straujā tehnoloģiju attīstība;

| — | digitālās ekonomikas attīstības, legālā tiešsaistes piedāvājuma situācijas un pirātisma problēmas izplatības atšķirības dalībvalstīs, kā arī juridiskās tradīcijas katrā no šīm jomām; |
| --- | --- |

—

digitālās ekonomikas attīstības, legālā tiešsaistes piedāvājuma situācijas un pirātisma problēmas izplatības atšķirības dalībvalstīs, kā arī juridiskās tradīcijas katrā no šīm jomām;

| — | vajadzība sekmēt kultūras daudzveidību, jo īpaši, mudinot tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus piedalīties Eiropas kultūras un radošā satura pilnveidošanā; |
| --- | --- |

—

vajadzība sekmēt kultūras daudzveidību, jo īpaši, mudinot tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus piedalīties Eiropas kultūras un radošā satura pilnveidošanā;

| 6. | AICINA DALĪBVALSTIS:






  — | cik vien iespējams drīz īstenot vai rosināt saskaņotu pieeju starp iesaistītajām personām, lai varētu rast konkrētus, efektīvus, taisnīgus un samērīgus risinājumus, kas veicina legāla tiešsaistes piedāvājuma attīstību un pirātisma novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- | --- |

6.

AICINA DALĪBVALSTIS:

—

cik vien iespējams drīz īstenot vai rosināt saskaņotu pieeju starp iesaistītajām personām, lai varētu rast konkrētus, efektīvus, taisnīgus un samērīgus risinājumus, kas veicina legāla tiešsaistes piedāvājuma attīstību un pirātisma novēršanu un apkarošanu;

| — | attiecīgos gadījumos un saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām mudināt iesaistītās personas pārskatīt laika periodus, kuros kinematogrāfijas darbus var darīt pieejamus (mediju laiks, kā minēts Direktīvas 2007/65/EK 3.d pantā), lai veicinātu tiešsaistē legāli piedāvāto kinematogrāfijas darbu daudzveidību un pievilcību; |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos un saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām mudināt iesaistītās personas pārskatīt laika periodus, kuros kinematogrāfijas darbus var darīt pieejamus (mediju laiks, kā minēts Direktīvas 2007/65/EK 3.d pantā), lai veicinātu tiešsaistē legāli piedāvāto kinematogrāfijas darbu daudzveidību un pievilcību;

| — | aktīvi darboties, lai saistībā ar Direktīvas par audiovizuālo mediju pakalpojumiem transponēšanu, jo īpaši, apmainoties ar labāko pieredzi, veicinātu Eiropas audiovizuālo un kinematogrāfisko darbu piedāvājumu, izmantojot lineārus un nelineārus pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

aktīvi darboties, lai saistībā ar Direktīvas par audiovizuālo mediju pakalpojumiem transponēšanu, jo īpaši, apmainoties ar labāko pieredzi, veicinātu Eiropas audiovizuālo un kinematogrāfisko darbu piedāvājumu, izmantojot lineārus un nelineārus pakalpojumus;

| 7. | AICINA KOMISIJU:






  — | ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajiem profesionāļiem, jo īpaši, izstrādājot un apkopojot statistikas datus, veicināt labākas zināšanas par digitālo kultūras ekonomiku tās daudzveidībā, jo īpaši, par legālo piedāvājumu tiešsaistē un par pirātismu — tā izplatību, cēloņiem un iespaidu uz jaunrades un kultūras daudzveidības nozari; |
| --- | --- | --- |

7.

AICINA KOMISIJU:

—

ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajiem profesionāļiem, jo īpaši, izstrādājot un apkopojot statistikas datus, veicināt labākas zināšanas par digitālo kultūras ekonomiku tās daudzveidībā, jo īpaši, par legālo piedāvājumu tiešsaistē un par pirātismu — tā izplatību, cēloņiem un iespaidu uz jaunrades un kultūras daudzveidības nozari;

| — | izplatīt informāciju, it sevišķi forumā iegūto, par labāko pieredzi un ierosinātajiem novatoriskajiem risinājumiem problēmām, kas bija apzinātas saistībā ar 2008. gada 3. janvārī notikušajām apspriedēm; |
| --- | --- |

—

izplatīt informāciju, it sevišķi forumā iegūto, par labāko pieredzi un ierosinātajiem novatoriskajiem risinājumiem problēmām, kas bija apzinātas saistībā ar 2008. gada 3. janvārī notikušajām apspriedēm;

| — | pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, 18 mēnešu laikā nākt klajā ar ziņojumu par dažādām ierosmēm, kas sāktas, lai sekmētu legālā tiešsaistes piedāvājuma pilnveidošanu un pirātisma novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, 18 mēnešu laikā nākt klajā ar ziņojumu par dažādām ierosmēm, kas sāktas, lai sekmētu legālā tiešsaistes piedāvājuma pilnveidošanu un pirātisma novēršanu un apkarošanu;

| — | izskatīt, kā varētu veicināt kinematogrāfisku un audiovizuālu darbu pārveidošanu ciparu formātā un izplatīšanu tiešsaistē saistībā ar Kopienas programmu, īpaši programmas MEDIA, īstenošanu; |
| --- | --- |

—

izskatīt, kā varētu veicināt kinematogrāfisku un audiovizuālu darbu pārveidošanu ciparu formātā un izplatīšanu tiešsaistē saistībā ar Kopienas programmu, īpaši programmas MEDIA, īstenošanu;

| — | vispārīgākā nozīmē, izmantojot visas piemērotās politikas jomas, sekmēt legāla tiešsaistes piedāvājuma pilnveidošanu un pirātisma apkarošanu; |
| --- | --- |

—

vispārīgākā nozīmē, izmantojot visas piemērotās politikas jomas, sekmēt legāla tiešsaistes piedāvājuma pilnveidošanu un pirātisma apkarošanu;

| 8. | AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU saskaņā ar to pilnvarām:






  — | uzlabot, jo īpaši ar objektīvām informācijas kampaņām, patērētāju informētību par autortiesībām un blakustiesībām un par to neievērošanas sekām un, vispārīgākā nozīmē, vairot visu iesaistīto personu, tostarp profesionāļu, izpratni par pirātisma ietekmi uz jaunradi un kultūras daudzveidību; |
| --- | --- | --- |

8.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU saskaņā ar to pilnvarām:

—

uzlabot, jo īpaši ar objektīvām informācijas kampaņām, patērētāju informētību par autortiesībām un blakustiesībām un par to neievērošanas sekām un, vispārīgākā nozīmē, vairot visu iesaistīto personu, tostarp profesionāļu, izpratni par pirātisma ietekmi uz jaunradi un kultūras daudzveidību;

| — | sekmēt patērētāju informētību par satura izmantošanas nosacījumiem dažādās ierīcēs un platformās un par ierobežojumiem, kas saistīti ar tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu lietošanu; |
| --- | --- |

—

sekmēt patērētāju informētību par satura izmantošanas nosacījumiem dažādās ierīcēs un platformās un par ierobežojumiem, kas saistīti ar tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu lietošanu;

| — | sākt vai rosināt nozares, tiesību īpašnieku un patērētāju starpā saskaņotas darbības, lai sekmētu tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu savstarpēju savietojamību un nodrošinātu to pārskatāmību, izmantojot, piemēram, identifikācijas zīmju/marķējumu sistēmu; |
| --- | --- |

—

sākt vai rosināt nozares, tiesību īpašnieku un patērētāju starpā saskaņotas darbības, lai sekmētu tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu savstarpēju savietojamību un nodrošinātu to pārskatāmību, izmantojot, piemēram, identifikācijas zīmju/marķējumu sistēmu;

| — | tiekties uz kultūras daudzveidības mērķi, jo īpaši, īstenojot autortiesību un blakustiesību jomas politiku attiecībā uz tiešsaistē piedāvātu kultūras un radošo saturu; |
| --- | --- |

—

tiekties uz kultūras daudzveidības mērķi, jo īpaši, īstenojot autortiesību un blakustiesību jomas politiku attiecībā uz tiešsaistē piedāvātu kultūras un radošo saturu;

| — | aktīvi darboties, lai stiprinātu autortiesību un blakustiesību ievērošanu un aizsardzību starptautiskā mērogā — saskaņā ar attiecīgiem divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem un politiskā dialogā un sadarbībā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

—

aktīvi darboties, lai stiprinātu autortiesību un blakustiesību ievērošanu un aizsardzību starptautiskā mērogā — saskaņā ar attiecīgiem divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem un politiskā dialogā un sadarbībā ar trešām valstīm;

| 9. | AICINA IESAISTĪTĀS PERSONAS konstruktīvā gaisotnē sākt apspriedes vai tām pievienoties, lai:






  — | varētu rast konkrētus, efektīvus un taisnīgus risinājumus, kas veicina legāla tiešsaistes piedāvājuma attīstību un pirātisma novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- | --- |

9.

AICINA IESAISTĪTĀS PERSONAS konstruktīvā gaisotnē sākt apspriedes vai tām pievienoties, lai:

—

varētu rast konkrētus, efektīvus un taisnīgus risinājumus, kas veicina legāla tiešsaistes piedāvājuma attīstību un pirātisma novēršanu un apkarošanu;

| — | sekmētu tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu savstarpēju savietojamību un nodrošinātu to pārskatāmību. |
| --- | --- |

—

sekmētu tehnisko aizsardzības līdzekļu un tiesību pārvaldības pasākumu savstarpēju savietojamību un nodrošinātu to pārskatāmību.

---

(1)  Padomes Lēmums 2006/515/EK (2006. gada 18. maijs), lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (OV L 201, 25.7.2006, 15. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.).

(3)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(4)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(6)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(7)  EKT 2008. gada 29. janvāra spriedums lietā C-275/06, Productores de Música de España (Promusicae) pret Telefónica de España SAU.

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/18

---

Padomes secinājumi (2008. gada 20. novembris) par Eiropas digitālo bibliotēku EUROPEANA

(2008/C 319/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

TĀ KĀ:

| — | Eiropas digitālās bibliotēkas EUROPEANA — daudzvalodīga, visiem kopīga visas Eiropas digitālu kultūras materiālu (grāmatu, laikrakstu, fotogrāfiju, kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu, arhīvu dokumentu, muzeju eksponātu, arhitektūras un arheoloģijas mantojuma, utt.) tiešsaistes piekļuves punkta — izveide sniedz lielisku iespēju izcelt dalībvalstu kultūras mantojumu un dot sabiedrībai piekļuvi šim mantojumam; |
| --- | --- |

—

Eiropas digitālās bibliotēkas EUROPEANA — daudzvalodīga, visiem kopīga visas Eiropas digitālu kultūras materiālu (grāmatu, laikrakstu, fotogrāfiju, kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu, arhīvu dokumentu, muzeju eksponātu, arhitektūras un arheoloģijas mantojuma, utt.) tiešsaistes piekļuves punkta — izveide sniedz lielisku iespēju izcelt dalībvalstu kultūras mantojumu un dot sabiedrībai piekļuvi šim mantojumam;

| — | vispārīgāk izsakoties, dalībvalstu kultūras materiālu pārveidošana ciparu formātā, pieejamība tiešsaistē un saglabāšana ciparu formātā ir būtiska, lai vairotu kultūras mantojuma vērtību, dotu impulsu jaunradei un radītu jaunus tiešsaistes pakalpojumus; šīs darbības palīdz demokratizēt piekļuvi kultūrai un zināšanām un attīstīt informācijas sabiedrību un uz zināšanām balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

—

vispārīgāk izsakoties, dalībvalstu kultūras materiālu pārveidošana ciparu formātā, pieejamība tiešsaistē un saglabāšana ciparu formātā ir būtiska, lai vairotu kultūras mantojuma vērtību, dotu impulsu jaunradei un radītu jaunus tiešsaistes pakalpojumus; šīs darbības palīdz demokratizēt piekļuvi kultūrai un zināšanām un attīstīt informācijas sabiedrību un uz zināšanām balstītu ekonomiku;

| 1. | UZSVER:






  — | savu apņemšanos īstenot mērķus, darbības un ievērot grafikus, kas, balstoties uz Komisijas 2006. gada 24. augusta ieteikumu (1), noteikti Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumos par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (2); |
| --- | --- | --- |

1.

UZSVER:

—

savu apņemšanos īstenot mērķus, darbības un ievērot grafikus, kas, balstoties uz Komisijas 2006. gada 24. augusta ieteikumu (1), noteikti Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumos par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (2);

| — | ka ir būtiski ieguldīt darbu tādās darbībās kā materiālu pārveidošana ciparu formātā, saglabāšana un satura pieejamības nodrošināšana, pilnībā ievērojot Kopienas un starptautiskos tiesību aktus intelektuālā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

—

ka ir būtiski ieguldīt darbu tādās darbībās kā materiālu pārveidošana ciparu formātā, saglabāšana un satura pieejamības nodrošināšana, pilnībā ievērojot Kopienas un starptautiskos tiesību aktus intelektuālā īpašuma jomā;

| 2. | ar interesi NOVĒRTĒ:






  — | Eiropas Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par “i2010: ceļā uz Eiropas digitālo bibliotēku” (3); |
| --- | --- | --- |

2.

ar interesi NOVĒRTĒ:

—

Eiropas Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par “i2010: ceļā uz Eiropas digitālo bibliotēku” (3);

| — | Komisijas 2008. gada 3. janvāra paziņojumu par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2008. gada 3. janvāra paziņojumu par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū;

| — | un Komisijas 2008. gada 11. augusta paziņojumu “Eiropas kultūras mantojums ar vienu klikšķi — par sasniegto, nodrošinot kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā visā Eiropas Savienībā” (4), kur uzsvērti panākumi, kas gūti, īstenojot Komisijas ieteikumu un Padomes 2006. gada secinājumus, vienlaikus norādot uz būtiskām atšķirībām procesa virzībā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

un Komisijas 2008. gada 11. augusta paziņojumu “Eiropas kultūras mantojums ar vienu klikšķi — par sasniegto, nodrošinot kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā visā Eiropas Savienībā” (4), kur uzsvērti panākumi, kas gūti, īstenojot Komisijas ieteikumu un Padomes 2006. gada secinājumus, vienlaikus norādot uz būtiskām atšķirībām procesa virzībā dalībvalstīs;

| 3. | ar gandarījumu ŅEM VĒRĀ:






  — | to, ka pakāpeniski tiek īstenots Eiropas digitālās bibliotēkas EUROPEANA projekts, kas izpaužas kā Eiropas digitālās bibliotēkas fonda izveide Nīderlandē 2007. gada 8. novembrī un prototipa palaišana 2008. gada 20. novembrī; |
| --- | --- | --- |

3.

ar gandarījumu ŅEM VĒRĀ:

—

to, ka pakāpeniski tiek īstenots Eiropas digitālās bibliotēkas EUROPEANA projekts, kas izpaužas kā Eiropas digitālās bibliotēkas fonda izveide Nīderlandē 2007. gada 8. novembrī un prototipa palaišana 2008. gada 20. novembrī;

| — | to, ka dalībvalstis, kultūras iestādes un — plašākā mērogā — profesionāļi iesaistās procesos, kas saistīti ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā; |
| --- | --- |

—

to, ka dalībvalstis, kultūras iestādes un — plašākā mērogā — profesionāļi iesaistās procesos, kas saistīti ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā;

| — | Komisijas sniegto atbalstu šim projektam un pārveidošanai ciparu formātā kā vispārējam procesam, jo īpaši ar programmas “eSaturs+” un Septītās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas starpniecību, dalībvalstu ekspertu grupas jautājumos par pārveidošanu ciparu formātā un saglabāšanu ciparu formātā (5) izveidi 2007. gadā un augsta līmeņa ekspertu grupas (6) izveidi 2006. gadā, un pētījumu uzsākšanu (7); |
| --- | --- |

—

Komisijas sniegto atbalstu šim projektam un pārveidošanai ciparu formātā kā vispārējam procesam, jo īpaši ar programmas “eSaturs+” un Septītās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas starpniecību, dalībvalstu ekspertu grupas jautājumos par pārveidošanu ciparu formātā un saglabāšanu ciparu formātā (5) izveidi 2007. gadā un augsta līmeņa ekspertu grupas (6) izveidi 2006. gadā, un pētījumu uzsākšanu (7);

| — | bibliotēku, arhīvu, audiovizuālo arhīvu pārstāvju un tiesību turētāju Komisijas aizbildnībā 2008. gada 4. jūnijā noslēgto saprašanās memorandu par pamatnostādnēm par rūpīgu meklēšanu attiecībā uz nezināmu autoru darbiem (orphan works); |
| --- | --- |

—

bibliotēku, arhīvu, audiovizuālo arhīvu pārstāvju un tiesību turētāju Komisijas aizbildnībā 2008. gada 4. jūnijā noslēgto saprašanās memorandu par pamatnostādnēm par rūpīgu meklēšanu attiecībā uz nezināmu autoru darbiem (orphan works);

| 4. | UZSKATA, ka, lai EUROPEANA un — plašākā mērogā — dalībvalstīs notiekošie procesi, kas saistīti ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšana ciparu formātā, gūtu panākumus un būtu ilgtspējīgi, vajadzēs:






  — | aktīvu un noturīgu atbalstu kultūras materiālu pārveidošanai ciparu formātā, pieejamībai tiešsaistē un saglabāšanai ciparu formātā, lai garantētu daudzveidīgu un kvalitatīvu piedāvājumu, kas atspoguļo Eiropas Savienības kultūru un valodu daudzveidību un intelektuālā mantojuma bagātību; |
| --- | --- | --- |

4.

UZSKATA, ka, lai EUROPEANA un — plašākā mērogā — dalībvalstīs notiekošie procesi, kas saistīti ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšana ciparu formātā, gūtu panākumus un būtu ilgtspējīgi, vajadzēs:

—

aktīvu un noturīgu atbalstu kultūras materiālu pārveidošanai ciparu formātā, pieejamībai tiešsaistē un saglabāšanai ciparu formātā, lai garantētu daudzveidīgu un kvalitatīvu piedāvājumu, kas atspoguļo Eiropas Savienības kultūru un valodu daudzveidību un intelektuālā mantojuma bagātību;

| — | izstrādāt saskaņotus praktiskus risinājumus, kuros ievērotas autortiesības un blakustiesības, lai veicinātu iespējami plaša kultūras materiālu loka pieejamību tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

izstrādāt saskaņotus praktiskus risinājumus, kuros ievērotas autortiesības un blakustiesības, lai veicinātu iespējami plaša kultūras materiālu loka pieejamību tiešsaistē;

| — | izstrādāt tehnoloģijas, kas nodrošinātu saglabāšanu ciparu formātā ilgtermiņā, satura piekļuves sistēmu savstarpēju savietojamību, daudzvalodu navigāciju un piekļuvi saturam, un dažādu un kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

izstrādāt tehnoloģijas, kas nodrošinātu saglabāšanu ciparu formātā ilgtermiņā, satura piekļuves sistēmu savstarpēju savietojamību, daudzvalodu navigāciju un piekļuvi saturam, un dažādu un kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību sabiedrībai;

| — | izstrādāt ilgtspējīgu ekonomikas modeli EUROPEANA un nodrošināt pastāvīgu atbalstu no iesaistītajām pusēm — kultūras iestādēm, profesionāļiem, dalībvalstīm un Komisijas; |
| --- | --- |

—

izstrādāt ilgtspējīgu ekonomikas modeli EUROPEANA un nodrošināt pastāvīgu atbalstu no iesaistītajām pusēm — kultūras iestādēm, profesionāļiem, dalībvalstīm un Komisijas;

| 5. | AICINA DALĪBVALSTIS:






  — | aktīvi un pastāvīgi īstenot savas valstu stratēģijas un mērķus, kas noteikti saskaņā ar Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumiem par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, jo īpaši šajā sakarā formulējot kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus un mobilizējot atbilstīgos resursus; |
| --- | --- | --- |

5.

AICINA DALĪBVALSTIS:

—

aktīvi un pastāvīgi īstenot savas valstu stratēģijas un mērķus, kas noteikti saskaņā ar Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumiem par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, jo īpaši šajā sakarā formulējot kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus un mobilizējot atbilstīgos resursus;

| — | veicināt sinerģijas savā starpā un starp dažādām iestādēm, kuras iesaistītas procesos, kas ietver kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, lai bagātinātu digitālā kultūras materiāla klāstu; |
| --- | --- |

—

veicināt sinerģijas savā starpā un starp dažādām iestādēm, kuras iesaistītas procesos, kas ietver kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, lai bagātinātu digitālā kultūras materiāla klāstu;

| — | saistībā ar savām valstu stratēģijām turpināt sniegt atbalstu digitālā kultūras materiāla iekļaušanai EUROPEANA, jo īpaši veicinot savstarpējas savietojamības standartus, izveidojot vai uzlabojot portālus, kuros iekļauts valstu materiāls un, attiecīgā gadījumā, formulējot Eiropas tematus šāda materiāla izvēlei, reizē ievērojot projektā iesaistīto kultūras iestāžu prioritātes; |
| --- | --- |

—

saistībā ar savām valstu stratēģijām turpināt sniegt atbalstu digitālā kultūras materiāla iekļaušanai EUROPEANA, jo īpaši veicinot savstarpējas savietojamības standartus, izveidojot vai uzlabojot portālus, kuros iekļauts valstu materiāls un, attiecīgā gadījumā, formulējot Eiropas tematus šāda materiāla izvēlei, reizē ievērojot projektā iesaistīto kultūras iestāžu prioritātes;

| — | ņemt vērā mērķi — iekļaut EUROPEANA aizsargātus darbus — un šajā nolūkā, stingri ievērojot valsts un Kopienas autortiesību un blakustiesību sistēmas, mudināt iesaistītās puses savā starpā slēgt līgumus, kas būtu spēkā pārrobežu situācijā, veicinot šo darbu pārveidošanu ciparu formātā un pieejamību tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā mērķi — iekļaut EUROPEANA aizsargātus darbus — un šajā nolūkā, stingri ievērojot valsts un Kopienas autortiesību un blakustiesību sistēmas, mudināt iesaistītās puses savā starpā slēgt līgumus, kas būtu spēkā pārrobežu situācijā, veicinot šo darbu pārveidošanu ciparu formātā un pieejamību tiešsaistē;

| — | izveidot mehānismus, kas paredzēti, lai atvieglotu nezināmu autoru darbu un vairs neizdodamu un neizplatāmu darbu pārveidošanu ciparu formātā un pieejamību tiešsaistē, tomēr pilnībā ievērojot tiesību turētāju intereses un tiesības; |
| --- | --- |

—

izveidot mehānismus, kas paredzēti, lai atvieglotu nezināmu autoru darbu un vairs neizdodamu un neizplatāmu darbu pārveidošanu ciparu formātā un pieejamību tiešsaistē, tomēr pilnībā ievērojot tiesību turētāju intereses un tiesības;

| 6. | AICINA KOMISIJU:






  — | sekmēt un koordinēt darbu, lai uzlabotu saglabāšanu ciparu formātā ilgtermiņā un satura piekļuves sistēmu savstarpēju savietojamību, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un izplatot standartus, un atbalstīt pētniecību un izstrādi saistībā ar novatoriskām tehnoloģijām, lai jo īpaši nodrošinātu digitāla kultūras materiāla saglabāšanu ilgtermiņā, daudzvalodu navigāciju un piekļuvi šim saturam un attīstītu jaunus lietojumus; |
| --- | --- | --- |

6.

AICINA KOMISIJU:

—

sekmēt un koordinēt darbu, lai uzlabotu saglabāšanu ciparu formātā ilgtermiņā un satura piekļuves sistēmu savstarpēju savietojamību, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un izplatot standartus, un atbalstīt pētniecību un izstrādi saistībā ar novatoriskām tehnoloģijām, lai jo īpaši nodrošinātu digitāla kultūras materiāla saglabāšanu ilgtermiņā, daudzvalodu navigāciju un piekļuvi šim saturam un attīstītu jaunus lietojumus;

| — | izpētīt, vai ar spēkā esošu Kopienas programmu starpniecību un saistībā ar spēkā esošo finanšu perspektīvu iespējams palielināt finanšu atbalstu tāda dalībvalstu kultūras materiāla pārveidošanai ciparu formātā, kam ir papildu vērtība Eiropas mērogā, un EUROPEANA papildināšanai, reizē ņemot vērā attiecīgās valstu stratēģijas un mērķus; |
| --- | --- |

—

izpētīt, vai ar spēkā esošu Kopienas programmu starpniecību un saistībā ar spēkā esošo finanšu perspektīvu iespējams palielināt finanšu atbalstu tāda dalībvalstu kultūras materiāla pārveidošanai ciparu formātā, kam ir papildu vērtība Eiropas mērogā, un EUROPEANA papildināšanai, reizē ņemot vērā attiecīgās valstu stratēģijas un mērķus;

| — | balstoties uz dalībvalstu ziņojumiem, izvērtēt EUROPEANA projekta virzību un attīstības perspektīvas, tostarp ekonomiskos un finanšu aspektus, kā arī dalībvalstīs gūtos panākumus darbā ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, un attiecīgi 2010. gadā iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei; |
| --- | --- |

—

balstoties uz dalībvalstu ziņojumiem, izvērtēt EUROPEANA projekta virzību un attīstības perspektīvas, tostarp ekonomiskos un finanšu aspektus, kā arī dalībvalstīs gūtos panākumus darbā ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā, un attiecīgi 2010. gadā iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei;

| 7. | AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU saskaņā ar to pilnvarām:






  — | sekmēt EUROPEANA attīstību un sadarboties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar starpniecību, ko nodrošina dalībvalstu ekspertu grupa jautājumos par pārveidošanu ciparu formātā un saglabāšanu ciparu formātā, lai definētu ekonomikas un pārvaldības modeli, kas nodrošinātu EUROPEANA panākumus un ilgtspēju; |
| --- | --- | --- |

7.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU saskaņā ar to pilnvarām:

—

sekmēt EUROPEANA attīstību un sadarboties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar starpniecību, ko nodrošina dalībvalstu ekspertu grupa jautājumos par pārveidošanu ciparu formātā un saglabāšanu ciparu formātā, lai definētu ekonomikas un pārvaldības modeli, kas nodrošinātu EUROPEANA panākumus un ilgtspēju;

| — | aktīvi popularizēt EUROPEANA Eiropā un pasaulē un veicināt publiskā un privātā sektora partnerattiecības, kas noderīgas tās attīstībai, it īpaši saistībā ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā. |
| --- | --- |

—

aktīvi popularizēt EUROPEANA Eiropā un pasaulē un veicināt publiskā un privātā sektora partnerattiecības, kas noderīgas tās attīstībai, it īpaši saistībā ar kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā.

| 8. | AICINA EIROPAS DIGITĀLĀS BIBLIOTĒKAS FONDU:






  — | cieši sadarboties ar dalībvalstīm, Komisiju un kultūras iestādēm, katrai no pusēm ievērojot savas attiecīgās pilnvaras, lai definētu ekonomikas un pārvaldības modeli, kas nodrošinātu EUROPEANA panākumus un ilgtspēju. |
| --- | --- | --- |

8.

AICINA EIROPAS DIGITĀLĀS BIBLIOTĒKAS FONDU:

—

cieši sadarboties ar dalībvalstīm, Komisiju un kultūras iestādēm, katrai no pusēm ievērojot savas attiecīgās pilnvaras, lai definētu ekonomikas un pārvaldības modeli, kas nodrošinātu EUROPEANA panākumus un ilgtspēju.

---

(1)  OV L 236, 31.8.2006., 28. lpp.

(2)  OV C 297, 7.12.2006., 1. lpp.

(3)  2006/2040 (INI).

(4)  Dok. 12580/08.

(5)  Komisijas 2007. gada 22. marta Lēmums (OV C 119, 9.5.2007., 45. lpp.).

(6)  Komisijas 2006. gada 27. februāra Lēmums (OV L 46, 16.2.2006., 32. lpp.).

(7)  Pētījumi par panākumiem saistībā ar kultūras materiālu pārvēršanu ciparu formātā Eiropas Savienībā, par digitālo resursu ilgtermiņa saglabāšanas sociālekonomisko ietekmi, kā arī par publiskās aprites resursu sociālekonomisko ietekmi.

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/20

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2008. gada 21. novembris) sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — Programma Eiropas sadarbībai skolu jomā

(2008/C 319/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

TĀ KĀ:

| 1. | Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumos (1) ir uzsvērts, ka ieguldījumam cilvēku izglītībā un apmācībā ir būtiska nozīme uz zināšanām balstītā ekonomikā Eiropā; |
| --- | --- |

1.

Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumos (1) ir uzsvērts, ka ieguldījumam cilvēku izglītībā un apmācībā ir būtiska nozīme uz zināšanām balstītā ekonomikā Eiropā;

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. februāra ieteikumā par Eiropas sadarbību skolu izglītības kvalitātes novērtēšanā (2) dalībvalstis ir aicinātas veicināt labāku skolu izglītības kvalitatīvo novērtējumu; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. februāra ieteikumā par Eiropas sadarbību skolu izglītības kvalitātes novērtēšanā (2) dalībvalstis ir aicinātas veicināt labāku skolu izglītības kvalitatīvo novērtējumu;

| 3. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada 14. novembra secinājumos par efektivitāti un vienlīdzīgumu izglītībā un apmācībā dalībvalstis ir aicinātas nodrošināt reformu efektīvu orientāciju un ieguldījumu izglītībā un apmācībās (3), lai uzlabotu kvalitāti un vienlīdzību, īpaši uzsverot pirmsskolas izglītību un dodot priekšroku specifiskām agrīnās iesaistīšanās programmām un vienlīdzīgas izglītības un apmācības sistēmām; |
| --- | --- |

3.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada 14. novembra secinājumos par efektivitāti un vienlīdzīgumu izglītībā un apmācībā dalībvalstis ir aicinātas nodrošināt reformu efektīvu orientāciju un ieguldījumu izglītībā un apmācībās (3), lai uzlabotu kvalitāti un vienlīdzību, īpaši uzsverot pirmsskolas izglītību un dodot priekšroku specifiskām agrīnās iesaistīšanās programmām un vienlīdzīgas izglītības un apmācības sistēmām;

| 4. | ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (2006. gada 15. novembris) (4) ir izveidota rīcības programma mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

4.

ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (2006. gada 15. novembris) (4) ir izveidota rīcības programma mūžizglītības jomā;

| 5. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā (5) ir noteikts zināšanu, prasmju un attieksmju kopums, kas visiem audzēkņiem būtu jāapgūst līdz sākotnējās pamatizglītības un apmācību beigām, lai viņi varētu piedalīties zināšanu sabiedrībā, un kura daudzpusīguma dēļ ir vajadzīga tāda pieeja mācībām, kas pārsniedz parasto mācību priekšmetu robežas; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā (5) ir noteikts zināšanu, prasmju un attieksmju kopums, kas visiem audzēkņiem būtu jāapgūst līdz sākotnējās pamatizglītības un apmācību beigām, lai viņi varētu piedalīties zināšanu sabiedrībā, un kura daudzpusīguma dēļ ir vajadzīga tāda pieeja mācībām, kas pārsniedz parasto mācību priekšmetu robežas;

| 6. | Padomes 2007. gada 15. novembra Rezolūcijā (6) uzsvērta nepieciešamība gādāt, lai cilvēki iegūtu jaunas iemaņas jaunām darba vietām un uzlabotu iemaņas kopumā, piedāvājot primāras un nepārtrauktas apmācības un izglītību un visaugstākās kvalitātes prasmes, lai uzturētu un nostiprinātu novatoriskās spējas, kas vajadzīgas labākai konkurētspējai, izaugsmei un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

6.

Padomes 2007. gada 15. novembra Rezolūcijā (6) uzsvērta nepieciešamība gādāt, lai cilvēki iegūtu jaunas iemaņas jaunām darba vietām un uzlabotu iemaņas kopumā, piedāvājot primāras un nepārtrauktas apmācības un izglītību un visaugstākās kvalitātes prasmes, lai uzturētu un nostiprinātu novatoriskās spējas, kas vajadzīgas labākai konkurētspējai, izaugsmei un nodarbinātībai;

| 7. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2007. gada 15. novembra secinājumos par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (7) ir uzsvērta vajadzība veltīt uzmanību tam, lai skolotāji varētu saņemt sākotnējo izglītību, atbalstu karjeras sākumposmā un arī turpmākas mācības, kas būtu koordinētas, saskaņotas, ar pienācīgiem resursiem un nodrošinātu kvalitāti; |
| --- | --- |

7.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2007. gada 15. novembra secinājumos par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (7) ir uzsvērta vajadzība veltīt uzmanību tam, lai skolotāji varētu saņemt sākotnējo izglītību, atbalstu karjeras sākumposmā un arī turpmākas mācības, kas būtu koordinētas, saskaņotas, ar pienācīgiem resursiem un nodrošinātu kvalitāti;

| 8. | Eiropadomes 2008. gada marta secinājumos (8) uzsvērts, ka būtisks nākotnes izaugsmes faktors Eiropas pilsoņiem ir pilnībā izkopt inovāciju un jaunrades potenciālu, kas balstīts uz Eiropas kultūru un izcilību zinātnē, un dalībvalstis tika aicinātas ievērojami samazināt to jauniešu skaitu, kuriem nav pietiekama lasītprasme un kuri priekšlaicīgi pamet mācības skolā, un uzlabot to skolēnu sekmes, kas nāk no migrantu vai nelabvēlīgas vides; |
| --- | --- |

8.

Eiropadomes 2008. gada marta secinājumos (8) uzsvērts, ka būtisks nākotnes izaugsmes faktors Eiropas pilsoņiem ir pilnībā izkopt inovāciju un jaunrades potenciālu, kas balstīts uz Eiropas kultūru un izcilību zinātnē, un dalībvalstis tika aicinātas ievērojami samazināt to jauniešu skaitu, kuriem nav pietiekama lasītprasme un kuri priekšlaicīgi pamet mācības skolā, un uzlabot to skolēnu sekmes, kas nāk no migrantu vai nelabvēlīgas vides;

| 9. | Padomes 2008. gada 22. maija secinājumos par jaunrades un jauninājumu veicināšanu ar izglītību un apmācībām (9) uzsvērta arvien lielāka vajadzība veikt pasākumus valsts mērogā, kā arī sadarboties Eiropas Savienības mērogā ar mērķi panākt nepieciešamas izmaiņas, lai skolas sagatavotu audzēkņus spēt stāties pretī būtiskiem izaicinājumiem un problēmām ātri mainīgā pasaulē; |
| --- | --- |

9.

Padomes 2008. gada 22. maija secinājumos par jaunrades un jauninājumu veicināšanu ar izglītību un apmācībām (9) uzsvērta arvien lielāka vajadzība veikt pasākumus valsts mērogā, kā arī sadarboties Eiropas Savienības mērogā ar mērķi panākt nepieciešamas izmaiņas, lai skolas sagatavotu audzēkņus spēt stāties pretī būtiskiem izaicinājumiem un problēmām ātri mainīgā pasaulē;

PAUŽ GANDARĪJUMU par Komisijas 2008. gada 3. jūlija Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzlabot prasmes 21. gadsimtam: programma Eiropas sadarbībai skolu jomā”, kurā piedāvāts dalībvalstu sadarbības plāns, lai uzlabotu un stiprinātu skolu sistēmu attīstību.

ATKĀRTOTI APSTIPRINA, KA:

| 1. | bezmaksas obligātā izglītība ir visu pilsoņu pamattiesības, tās nodrošināšana ir valsts iestāžu pienākums, un tās organizēšana ir katras dalībvalsts pienākums; |
| --- | --- |

1.

bezmaksas obligātā izglītība ir visu pilsoņu pamattiesības, tās nodrošināšana ir valsts iestāžu pienākums, un tās organizēšana ir katras dalībvalsts pienākums;

| 2. | skola kā mācību struktūra līdz vidējās izglītības beigām izveido pamatus mācībām visas dzīves laikā, sniedzot skolēniem iespēju apgūt pamatiemaņas, kas viņiem būs vajadzīgas un kas tiem palīdzēs orientēties viņu personiskajā un profesionālajā dzīvē; |
| --- | --- |

2.

skola kā mācību struktūra līdz vidējās izglītības beigām izveido pamatus mācībām visas dzīves laikā, sniedzot skolēniem iespēju apgūt pamatiemaņas, kas viņiem būs vajadzīgas un kas tiem palīdzēs orientēties viņu personiskajā un profesionālajā dzīvē;

| 3. | skolas izglītība ir ne tikai svarīgs indivīdu socializēšanās un vērtību, iemaņu, zināšanu un uzskatu nodošanas veids, kuri ir nepieciešami demokrātijai, pilsonībai, kultūru dialogam un personiskai izaugsmei, bet tai ir arī būtiski svarīga nozīme pamatprasmju apguvē, kas ir vajadzīgas veiksmīgai integrācijai ekonomiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

3.

skolas izglītība ir ne tikai svarīgs indivīdu socializēšanās un vērtību, iemaņu, zināšanu un uzskatu nodošanas veids, kuri ir nepieciešami demokrātijai, pilsonībai, kultūru dialogam un personiskai izaugsmei, bet tai ir arī būtiski svarīga nozīme pamatprasmju apguvē, kas ir vajadzīgas veiksmīgai integrācijai ekonomiskajā dzīvē;

| 4. | skolai ir jāsniedz audzēkņiem izglītība, kas viņiem ļautu integrēties aizvien globalizētākā, konkurētspējīgākā, daudzveidīgākā un sarežģītākā vidē, kurā jaunrade, novatorisms, spēja uzņemties ierosmes, uzņēmības garu un vēlme turpināt mācīties un ieviest jauninājumus ir tikpat svarīgas, vai pat vēl svarīgākas par konkrētās jomās gūtām zināšanām; |
| --- | --- |

4.

skolai ir jāsniedz audzēkņiem izglītība, kas viņiem ļautu integrēties aizvien globalizētākā, konkurētspējīgākā, daudzveidīgākā un sarežģītākā vidē, kurā jaunrade, novatorisms, spēja uzņemties ierosmes, uzņēmības garu un vēlme turpināt mācīties un ieviest jauninājumus ir tikpat svarīgas, vai pat vēl svarīgākas par konkrētās jomās gūtām zināšanām;

| 5. | lai gan par izglītības un mācību sistēmu un to saturu izstrādāšanu ir atbildīga katra dalībvalsts, un lai arī mācību iestādes reizēm var būt lielā mērā autonomas, sadarbībai Eiropas mērogā ir svarīga nozīme. Tā patiešām var palīdzēt dalībvalstīm risināt vispārējas problēmas, īpaši izmantojot atklāto koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

5.

lai gan par izglītības un mācību sistēmu un to saturu izstrādāšanu ir atbildīga katra dalībvalsts, un lai arī mācību iestādes reizēm var būt lielā mērā autonomas, sadarbībai Eiropas mērogā ir svarīga nozīme. Tā patiešām var palīdzēt dalībvalstīm risināt vispārējas problēmas, īpaši izmantojot atklāto koordinācijas metodi;

| 6. | dalībvalstu kopējās interesēs ir sadarboties, lai izmantotu priekšrocības, ko sniedz ieviesto jauninājumu dažādība un skolu sistēmas kvalitāte Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

6.

dalībvalstu kopējās interesēs ir sadarboties, lai izmantotu priekšrocības, ko sniedz ieviesto jauninājumu dažādība un skolu sistēmas kvalitāte Eiropas Savienībā.

UZSVER, KA:

| 1. | tā kā izglītībai un mācībām ir būtiska nozīme Eiropas Savienības nākotnes izaugsmē, ilgtermiņa konkurētspējā un sociālā kohēzijā, kā arī, lai veicinātu pilsonisku aktivitāti, skolas izglītība būtu jāsaglabā kā svarīga prioritāte nākamajā Lisabonas procesa ciklā; |
| --- | --- |

1.

tā kā izglītībai un mācībām ir būtiska nozīme Eiropas Savienības nākotnes izaugsmē, ilgtermiņa konkurētspējā un sociālā kohēzijā, kā arī, lai veicinātu pilsonisku aktivitāti, skolas izglītība būtu jāsaglabā kā svarīga prioritāte nākamajā Lisabonas procesa ciklā;

| 2. | ir jāturpina skolu sistēmu attīstība, saglabājot sociālo kohēziju un lai, izmantojot skolas ar labāku piekļuvi un ar plašākām iespējām, katrs jaunietis varētu pilnīgi attīstīt savu potenciālu un aktīvi iesaistīties jaunajā zināšanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

2.

ir jāturpina skolu sistēmu attīstība, saglabājot sociālo kohēziju un lai, izmantojot skolas ar labāku piekļuvi un ar plašākām iespējām, katrs jaunietis varētu pilnīgi attīstīt savu potenciālu un aktīvi iesaistīties jaunajā zināšanu sabiedrībā;

| 3. | skolai ir jāveicina audzēkņu jaunrade, novatorisms un uzņēmējdarbības gars, piedāvājot rosinošu darba vidi. Lai to sasniegtu, skolai ir jābūt radošai, dinamiskai vietai, kas ir atvērta sadarbībai un partnerattiecībām ar citām pasaules daļām, un kas attīsta iekšējo un ārējo vērtēšanas kultūru, kurā iesaista arī ģimenes, lai noteiktu iespējamās jomas, kas ir jāmaina vai jāuzlabo; |
| --- | --- |

3.

skolai ir jāveicina audzēkņu jaunrade, novatorisms un uzņēmējdarbības gars, piedāvājot rosinošu darba vidi. Lai to sasniegtu, skolai ir jābūt radošai, dinamiskai vietai, kas ir atvērta sadarbībai un partnerattiecībām ar citām pasaules daļām, un kas attīsta iekšējo un ārējo vērtēšanas kultūru, kurā iesaista arī ģimenes, lai noteiktu iespējamās jomas, kas ir jāmaina vai jāuzlabo;

| 4. | joprojām kopumā vēl nav gūti pietiekami rezultāti attiecībā uz Padomes pieņemtajiem ar skolas izglītību tieši saistītajiem Eiropas trīs kritērijiem 2010. gadam, proti, to skolēnu skaits, kuri priekšlaikus pārtrauc mācības, lasītprasme un vidējās izglītības iegūšana; |
| --- | --- |

4.

joprojām kopumā vēl nav gūti pietiekami rezultāti attiecībā uz Padomes pieņemtajiem ar skolas izglītību tieši saistītajiem Eiropas trīs kritērijiem 2010. gadam, proti, to skolēnu skaits, kuri priekšlaikus pārtrauc mācības, lasītprasme un vidējās izglītības iegūšana;

| 5. | saskaņotai pieejai, lai pilnveidotu prasmes, pamatojoties uz Eiropas pamatprasmju sistēmu mūžizglītībā (10), ir vajadzīgi lielāki centieni uzlabot lasītprasmi un citas pamatprasmes, kā arī individualizētāka pieeja mācībām, kas reaģētu uz katra skolēna konkrētām vajadzībām, kas ietvertu piemērotas vērtējuma formas, kas rada labāku motivāciju mācībām; |
| --- | --- |

5.

saskaņotai pieejai, lai pilnveidotu prasmes, pamatojoties uz Eiropas pamatprasmju sistēmu mūžizglītībā (10), ir vajadzīgi lielāki centieni uzlabot lasītprasmi un citas pamatprasmes, kā arī individualizētāka pieeja mācībām, kas reaģētu uz katra skolēna konkrētām vajadzībām, kas ietvertu piemērotas vērtējuma formas, kas rada labāku motivāciju mācībām;

| 6. | lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas būtu gan efektīvas, gan taisnīgas (11), ir vajadzīga labāka un pieejamāka pirmsskolas izglītība, kā arī mērķtiecīgas skolas, kas piedāvā vienlīdzīgas iespējas visiem skolēniem neatkarīgi no viņu izcelsmes un kuras sniedz labu līdzsvaru starp vispārīgām un specializētām mācībām bērniem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

6.

lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas būtu gan efektīvas, gan taisnīgas (11), ir vajadzīga labāka un pieejamāka pirmsskolas izglītība, kā arī mērķtiecīgas skolas, kas piedāvā vienlīdzīgas iespējas visiem skolēniem neatkarīgi no viņu izcelsmes un kuras sniedz labu līdzsvaru starp vispārīgām un specializētām mācībām bērniem ar īpašām vajadzībām;

| 7. | ir jāpieliek lielākas pūles, lai īstenotu Padomes 2007. gada novembra secinājumus (12), kuros dalībvalstis aicinātas nodrošināt augstus skolotāju sākotnējas izglītības standartus, atbalstīt viņus karjeras sākumposmā un arī turpmākajās mācībās, kas būtu koordinētas, saskaņotas, ar pienācīgiem resursiem un nodrošinātu kvalitāti, piesaistot viņus mācīšanas profesijai, kā arī apņemties saglabāt visspējīgākos cilvēkus, risināt grūtības iestādēs ar sliktu darbības novērtējumu, atbalstīt visus skolēnus, mudinot viņus pilnīgi attīstīt savu potenciālu un radīt skolu vides, kurās skolotāji viens no otra mācās un kurās uzmanība tiek vērsta labākām skolēnu mācībām. |
| --- | --- |

7.

ir jāpieliek lielākas pūles, lai īstenotu Padomes 2007. gada novembra secinājumus (12), kuros dalībvalstis aicinātas nodrošināt augstus skolotāju sākotnējas izglītības standartus, atbalstīt viņus karjeras sākumposmā un arī turpmākajās mācībās, kas būtu koordinētas, saskaņotas, ar pienācīgiem resursiem un nodrošinātu kvalitāti, piesaistot viņus mācīšanas profesijai, kā arī apņemties saglabāt visspējīgākos cilvēkus, risināt grūtības iestādēs ar sliktu darbības novērtējumu, atbalstīt visus skolēnus, mudinot viņus pilnīgi attīstīt savu potenciālu un radīt skolu vides, kurās skolotāji viens no otra mācās un kurās uzmanība tiek vērsta labākām skolēnu mācībām.

VIENOJAS PAR PRIORITĀTĒM, KAS BŪTU JĀŅEM VĒRĀ EIROPAS SADARBĪBAI SKOLU JOMĀ:

| 1. | garantēt un uzlabot pamatprasmju apguvi, īpaši lasīt un rakstīt prasmi un rēķināšanu; |
| --- | --- |

1.

garantēt un uzlabot pamatprasmju apguvi, īpaši lasīt un rakstīt prasmi un rēķināšanu;

| 2. | uzlabot skolas būtisko nozīmi sabiedrības integrācijas veicināšanā un sociālās kohēzijas stiprināšanā, nodrošinot visiem skolēniem kvalitatīvas mācības saskaņā ar vienlīdzības principu; |
| --- | --- |

2.

uzlabot skolas būtisko nozīmi sabiedrības integrācijas veicināšanā un sociālās kohēzijas stiprināšanā, nodrošinot visiem skolēniem kvalitatīvas mācības saskaņā ar vienlīdzības principu;

| 3. | popularizēt skolotāja darbu un uzlabot mācībspēku un skolu vadītāju profesionālo apmācību. |
| --- | --- |

3.

popularizēt skolotāja darbu un uzlabot mācībspēku un skolu vadītāju profesionālo apmācību.

AICINA DALĪBVALSTIS AR KOMISIJAS ATBALSTU:

| 1. | izmantojot atklāto koordinācijas metodi, saskaņoti strādāt, lai uzlabotu Eiropas mēroga sadarbību, un tādējādi veicinātu šajos secinājumos izklāstīto politisko prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

izmantojot atklāto koordinācijas metodi, saskaņoti strādāt, lai uzlabotu Eiropas mēroga sadarbību, un tādējādi veicinātu šajos secinājumos izklāstīto politisko prioritāšu īstenošanu;

| 2. | turpināt darbu saskaņā ar Ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā un sadarboties, lai:






  — | uzlabotu lasīt un rakstīt prasmes un rēķināšanas līmeni, kā arī veicinātu vismaz divu svešvalodu apguvi līdzās dzimtajai valodai; |
| --- | --- | --- |

2.

turpināt darbu saskaņā ar Ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā un sadarboties, lai:

—

uzlabotu lasīt un rakstīt prasmes un rēķināšanas līmeni, kā arī veicinātu vismaz divu svešvalodu apguvi līdzās dzimtajai valodai;

| — | veicinātu skolēniem lielāku interesi par matemātiku, zinātni un tehnoloģiju, lai jau agrīnā vecumā attīstītu spējas zinātnē; |
| --- | --- |

—

veicinātu skolēniem lielāku interesi par matemātiku, zinātni un tehnoloģiju, lai jau agrīnā vecumā attīstītu spējas zinātnē;

| — | stiprinātu ne tikai uz mācību priekšmetiem pamatotas, bet arī daudzpusīgas prasmes, īpaši prasmi mācēt mācīties, kā arī sociālās un pilsoniskās prasmes; |
| --- | --- |

—

stiprinātu ne tikai uz mācību priekšmetiem pamatotas, bet arī daudzpusīgas prasmes, īpaši prasmi mācēt mācīties, kā arī sociālās un pilsoniskās prasmes;

| — | uzlabotu novērtējuma metodes individualizētās mācībās. |
| --- | --- |

—

uzlabotu novērtējuma metodes individualizētās mācībās.

| 3. | turpināt darbu saskaņā ar Padomes secinājumiem par efektivitāti un vienlīdzību izglītībā un apmācībā un sadarboties, lai:






  — | nodrošinātu pieejamas un kvalitatīvas pirmskolas izglītības iespējas; |
| --- | --- | --- |

3.

turpināt darbu saskaņā ar Padomes secinājumiem par efektivitāti un vienlīdzību izglītībā un apmācībā un sadarboties, lai:

—

nodrošinātu pieejamas un kvalitatīvas pirmskolas izglītības iespējas;

| — | mazinātu tādu jauniešu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet mācības skolā; |
| --- | --- |

—

mazinātu tādu jauniešu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet mācības skolā;

| — | apkarotu nevienlīdzību un veicinātu sociālo iekļaušanu, cenšoties mazināt nesekmību audzēkņu vidū un uzlabot mācību iestāžu darbu; |
| --- | --- |

—

apkarotu nevienlīdzību un veicinātu sociālo iekļaušanu, cenšoties mazināt nesekmību audzēkņu vidū un uzlabot mācību iestāžu darbu;

| — | nodrošinātu sekmīgu pāreju starp dažāda veida skolām un dažādiem līmeņiem, kā arī pāreju uz citiem mūžizglītības veidiem, īpaši uzlabojot piekļuvi informācijas, vadības un konsultāciju pakalpojumiem un to kvalitāti; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu sekmīgu pāreju starp dažāda veida skolām un dažādiem līmeņiem, kā arī pāreju uz citiem mūžizglītības veidiem, īpaši uzlabojot piekļuvi informācijas, vadības un konsultāciju pakalpojumiem un to kvalitāti;

| — | nodrošinātu pieeju augstas kvalitātes izglītības iespējām un pakalpojumiem, it īpaši bērniem un jauniešiem, kuriem personisku, sociālu, kultūras un/vai ekonomisku apstākļu dēļ ir vajadzīgs īpašs atbalsts sava izglītības potenciāla realizēšanai; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu pieeju augstas kvalitātes izglītības iespējām un pakalpojumiem, it īpaši bērniem un jauniešiem, kuriem personisku, sociālu, kultūras un/vai ekonomisku apstākļu dēļ ir vajadzīgs īpašs atbalsts sava izglītības potenciāla realizēšanai;

| — | savlaicīgi noteiktu grūtības mācībās un rastu risinājumus, kas balstīti uz individuālākām pedagoģiskām pieejām, kas ir piemērotas katra skolēna vajadzībām un spējām; |
| --- | --- |

—

savlaicīgi noteiktu grūtības mācībās un rastu risinājumus, kas balstīti uz individuālākām pedagoģiskām pieejām, kas ir piemērotas katra skolēna vajadzībām un spējām;

| — | nodrošinātu savlaicīgu un piemērotu atbalstu mācībās visiem skolēniem ar īpašām vajadzībām — gan vispārīgās, gan specializētās skolās; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu savlaicīgu un piemērotu atbalstu mācībās visiem skolēniem ar īpašām vajadzībām — gan vispārīgās, gan specializētās skolās;

| — | uzlabotu skolu pārvaldi un to atvērtību saziņai ar ārpasauli. |
| --- | --- |

—

uzlabotu skolu pārvaldi un to atvērtību saziņai ar ārpasauli.

| 4. | turpināt darbu saskaņā ar Padomes secinājumiem par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu un sadarboties, lai:






  — | palielinātu interesi par skolotāja profesiju; |
| --- | --- | --- |

4.

turpināt darbu saskaņā ar Padomes secinājumiem par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu un sadarboties, lai:

—

palielinātu interesi par skolotāja profesiju;

| — | ļautu visiem skolotājiem karjeras sākumā izmantot strukturētas atbalsta programmas; |
| --- | --- |

—

ļautu visiem skolotājiem karjeras sākumā izmantot strukturētas atbalsta programmas;

| — | uzlabotu skolotāju profesionālās izaugsmes mācību programmu klāstu un kvalitāti, kā arī viņu iesaisti tādās programmās; |
| --- | --- |

—

uzlabotu skolotāju profesionālās izaugsmes mācību programmu klāstu un kvalitāti, kā arī viņu iesaisti tādās programmās;

| — | pārskatītu skolotāja darbā pieņemšanas, norīkošanas darbā, saglabāšanas un mobilitātes politiku, lai stiprinātu viņa ietekmi uz skolas izglītības kvalitāti; |
| --- | --- |

—

pārskatītu skolotāja darbā pieņemšanas, norīkošanas darbā, saglabāšanas un mobilitātes politiku, lai stiprinātu viņa ietekmi uz skolas izglītības kvalitāti;

| — | palielinātu skolotājiem sniegtās iespējas uz laiku pastrādāt savā profesijā kādā citā dalībvalstī, lai viņi varētu pilnveidot savu mācību programmu, iegūt jaunu darba pieredzi un pilnveidot svešvalodu zināšanas; |
| --- | --- |

—

palielinātu skolotājiem sniegtās iespējas uz laiku pastrādāt savā profesijā kādā citā dalībvalstī, lai viņi varētu pilnveidot savu mācību programmu, iegūt jaunu darba pieredzi un pilnveidot svešvalodu zināšanas;

| — | uzlabotu skolu vadītāju darbā pieņemšanu un apmācību, kas pilnveidotu viņu vadības un mācīšanas prasmes. |
| --- | --- |

—

uzlabotu skolu vadītāju darbā pieņemšanu un apmācību, kas pilnveidotu viņu vadības un mācīšanas prasmes.

| 5. | minēto mērķu sekmēšanai izmantot visus piemērotus instrumentus, tādus kā atklātas koordinācijas metode, mūžizglītības programma, 7. pētniecības un tehnoloģijas attīstības programma un saskaņā ar valsts prioritātēm — Eiropas Sociālais fonds; |
| --- | --- |

5.

minēto mērķu sekmēšanai izmantot visus piemērotus instrumentus, tādus kā atklātas koordinācijas metode, mūžizglītības programma, 7. pētniecības un tehnoloģijas attīstības programma un saskaņā ar valsts prioritātēm — Eiropas Sociālais fonds;

| 6. | rīkot regulārus dialogus par skolu jautājumiem, tostarp par jaunrades un novatorisko spēju veicināšanu skolas izglītībā un ar tās palīdzību, iesaistot augsta līmeņa politikas veidotājus no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

rīkot regulārus dialogus par skolu jautājumiem, tostarp par jaunrades un novatorisko spēju veicināšanu skolas izglītībā un ar tās palīdzību, iesaistot augsta līmeņa politikas veidotājus no dalībvalstīm.

AICINA KOMISIJU:

sniegt priekšlikumus par piemērotu sadarbības formu un labas prakses apmaiņu jomās, kas izklāstītas šajos secinājumos saistībā ar sagatavošanās darbiem jaunai stratēģiskai pamatstruktūrai Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā pēc 2010. gada.

---

(1)  SN 100/1/00 REV 1, 25. punkts.

(2)  OV L 60, 1.3.2001.

(3)  OV C 298, 8.12.2006.

(4)  OV L 327, 24.11.2006.

(5)  OV L 394, 30.12.2006.

(6)  OV C 290, 4.12.2007.

(7)  OV C 300, 12.12.2007.

(8)  7652/08, 15. punkts, 10. lpp.

(9)  OV C 141., 7.6.2008., 17. lpp.

(10)  OV L 394, 30.12.2006.

(11)  2006. gada marta Eiropadomes secinājumi (dok. 7775/06, 23. punkts, 6. lpp.).

(12)  OV C 300, 12.12.2007.

---

Komisija

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 12. decembris

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3340 |
| JPY | Japānas jēna | 120,21 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4499 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89235 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6625 |
| CHF | Šveices franks | 1,5746 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,2110 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,990 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 264,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7095 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9592 |
| RON | Rumānijas leja | 3,9290 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,170 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0987 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 2,0291 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6598 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3384 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4500 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9876 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 833,58 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,5835 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1282 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,1805 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 074,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7791 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,230 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,0077 |
| THB | Taizemes bats | 46,710 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,1993 |
| MXN | Meksikas peso | 17,8723 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3340

JPY

Japānas jēna

120,21

DKK

Dānijas krona

7,4499

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89235

SEK

Zviedrijas krona

10,6625

CHF

Šveices franks

1,5746

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,2110

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,990

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

264,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7095

PLN

Polijas zlots

3,9592

RON

Rumānijas leja

3,9290

SKK

Slovākijas krona

30,170

TRY

Turcijas lira

2,0987

AUD

Austrālijas dolārs

2,0291

CAD

Kanādas dolārs

1,6598

HKD

Hongkongas dolārs

10,3384

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4500

SGD

Singapūras dolārs

1,9876

KRW

Dienvidkorejas vons

1 833,58

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,5835

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1282

HRK

Horvātijas kuna

7,1805

IDR

Indonēzijas rūpija

15 074,20

MYR

Malaizijas ringits

4,7791

PHP

Filipīnu peso

64,230

RUB

Krievijas rublis

37,0077

THB

Taizemes bats

46,710

BRL

Brazīlijas reāls

3,1993

MXN

Meksikas peso

17,8723

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 319/10)

| 1. | Komisija 2008. gada 2. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Jysk Stålindustrie ApS (“Jysk”, Dānija), kas pieder Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nīderlande) grupai, kuru kontrolē. Vladimir Lisin, kurš kontrolē arī Novolipetsk Steel (“NLMK”, Krievija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu Volgo-Balt Transport Holding Limited (“Volgo-Balt”, Kipra), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 2. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Jysk Stålindustrie ApS (“Jysk”, Dānija), kas pieder Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nīderlande) grupai, kuru kontrolē. Vladimir Lisin, kurš kontrolē arī Novolipetsk Steel (“NLMK”, Krievija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu Volgo-Balt Transport Holding Limited (“Volgo-Balt”, Kipra), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | UCLH: jūras ostu un kraušanas pakalpojumi Krievijā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

UCLH: jūras ostu un kraušanas pakalpojumi Krievijā;

| — | Jysk: kontrolakciju sabiedrība; |
| --- | --- |

—

Jysk: kontrolakciju sabiedrība;

| — | NLMK: tērauda ražošana (oglekļa tērauda plakanie izstrādājumi un elektriskā tērauda izstrādājumi); |
| --- | --- |

—

NLMK: tērauda ražošana (oglekļa tērauda plakanie izstrādājumi un elektriskā tērauda izstrādājumi);

| — | Volgo-Balt: sauskravu pārvadāšana pa jūru apkārt Eiropai un Ziemeļāfrikai, pa iekšzemes ūdensceļiem Krievijā, naftas produktu pārvadāšana pa iekšzemes ūdensceļiem Krievijā, tūrisms un pasažieru pārvadājumu pakalpojumi Krievijā. |
| --- | --- |

—

Volgo-Balt: sauskravu pārvadāšana pa jūru apkārt Eiropai un Ziemeļāfrikai, pa iekšzemes ūdensceļiem Krievijā, naftas produktu pārvadāšana pa iekšzemes ūdensceļiem Krievijā, tūrisms un pasažieru pārvadājumu pakalpojumi Krievijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5310 — Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 319/11)

| 1. | Komisija 2008. gada 4. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Sumitomo Electric Industries Ltd (“SEI”, Japāna), and Nexans group (“Nexans”, Francija) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Opticable (“Opticable”, Beļģija), ko pašlaik kontrolē vienīgi Nexans, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 4. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Sumitomo Electric Industries Ltd (“SEI”, Japāna), and Nexans group (“Nexans”, Francija) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Opticable (“Opticable”, Beļģija), ko pašlaik kontrolē vienīgi Nexans, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums SEI: elektrisko vadu, vadu kūļu un kabeļu, kā arī optisko šķiedru un sauszemes lietojumiem paredzēto optiskās šķiedras telesakaru kabeļu ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums SEI: elektrisko vadu, vadu kūļu un kabeļu, kā arī optisko šķiedru un sauszemes lietojumiem paredzēto optiskās šķiedras telesakaru kabeļu ražošana un pārdošana;

| — | uzņēmums Nexans: darbojas kabeļu ražošanā, piedāvājot plašu kabeļu un kabeļu sistēmu klāstu infrastruktūras, ražošanas, būvniecības un vietējo tīklu vajadzībām. Papildus tas piegādā optiskās šķiedras kabeļus; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Nexans: darbojas kabeļu ražošanā, piedāvājot plašu kabeļu un kabeļu sistēmu klāstu infrastruktūras, ražošanas, būvniecības un vietējo tīklu vajadzībām. Papildus tas piegādā optiskās šķiedras kabeļus;

| — | uzņēmums Opticable: optiskās šķiedras kabeļu ražošana sauszemes lietojumiem Eiropā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Opticable: optiskās šķiedras kabeļu ražošana sauszemes lietojumiem Eiropā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5435 — Nexans/SEI/Opticable uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/26

---

Atkārtots paziņojums par agrāk paziņotu koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 319/12)

| 1. | Komisija 2008. gada 5. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Francija), kas pieder Sanofi-Aventis grupai (Francija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Zentiva N.V. (Nīderlande) publiskā izsolē, kas izziņota 2008. gada 11. jūlijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 5. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Francija), kas pieder Sanofi-Aventis grupai (Francija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Zentiva N.V. (Nīderlande) publiskā izsolē, kas izziņota 2008. gada 11. jūlijā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Sanofi-Aventis: farmaceitisko līdzekļu un cilvēkiem domātu vakcīnu izpēte, izstrāde, ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Sanofi-Aventis: farmaceitisko līdzekļu un cilvēkiem domātu vakcīnu izpēte, izstrāde, ražošana un pārdošana;

| — | uzņēmums Zentiva: ar zīmolu marķētu ģenērisko farmācijas līdzekļu izstrāde, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Zentiva: ar zīmolu marķētu ģenērisko farmācijas līdzekļu izstrāde, ražošana un pārdošana.

| 3. | Šis paziņojums 2008. gada 2. oktobrī tika atzīts par nepilnīgu. Tagad attiecīgie uzņēmumi ir iesnieguši sīkāku informāciju, kura tika pieprasīta. Šis paziņojums kļuva pilnīgs Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 10. panta 1. punkta nozīmē 2008. gada 5. decembrī. |
| --- | --- |

3.

Šis paziņojums 2008. gada 2. oktobrī tika atzīts par nepilnīgu. Tagad attiecīgie uzņēmumi ir iesnieguši sīkāku informāciju, kura tika pieprasīta. Šis paziņojums kļuva pilnīgs Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 10. panta 1. punkta nozīmē 2008. gada 5. decembrī.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai (32-2) 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva uz šādu adresi:





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai (32-2) 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva uz šādu adresi:

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---