# Euroopa Liidu C 268/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 268 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide23. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 268

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide23. oktoober 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 268/01 | Nõukogu resolutsioon, 26. september 2008Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2008/C 268/01

Nõukogu resolutsioon, 26. september 2008Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 268/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  ) | 7 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 268/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  )

1

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 268/03 | Euro vahetuskurss | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 268/04 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 9 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2008/C 268/05 | Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotlust käsitleva teatise tagasivõtmine | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 268/03

Euro vahetuskurss

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 268/04

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

9

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2008/C 268/05

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotlust käsitleva teatise tagasivõtmine

14

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2008/C 268/06 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/138/08 | 15 |
| | Euroopa Toiduohutusamet |
| 2008/C 268/07 | Osalemiskutse Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale | 16 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 268/08 | Riigiabi — Saksamaa — Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) — VKE lisatoetus M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH investeeringule — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 268/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  ) | 33 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2008/C 268/06

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/138/08

15

Euroopa Toiduohutusamet

2008/C 268/07

Osalemiskutse Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale

16

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 268/08

Riigiabi — Saksamaa — Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) — VKE lisatoetus M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH investeeringule — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

23

2008/C 268/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 268/10 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 268/10

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

26. september 2008

„Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine”

(2008/C 268/01)

NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE 2004. aasta mais jõustunud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelist raamkokkulepet ja osapooltevahelise koostöö tihenemist;

TULETADES MEELDE kosmosenõukogu 25. novembril 2004, 7. juunil 2005 ja 28. novembril 2005 toimunud istungitel heakskiidetud suundumusi;

RÕHUTADES kosmosenõukogu 22. mai 2007. aasta istungi resolutsiooni, millega tervitati ja toetati Euroopa kosmosepoliitikat ning rajati alus Euroopa kosmosepoliitikale;

MÄRKIDES, et resolutsioonis kutsuti Euroopa Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) peadirektorit ning Euroopa Liidu ja ESA liikmesriike jälgima ja hindama kosmosepoliitika rakendamist raamlepingu reguleerimisalas, sealhulgas resolutsiooni lisades määratletud põhiküsimuste rakendamist;

MÄRKIDES, et liikmesriigid on Euroopa kosmosepoliitika rakendamiskava alusel seadnud prioriteediks kaks programmilist tegevusvaldkonda, milleks on programmide Galileo ja GMES (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) edukas rakendamine, ning samuti kindlaks määranud mitu horisontaalset küsimust;

TUNNUSTADES nimetatud valdkondades tehtud märkimisväärseid edusamme, nagu esitatud ESA ja EÜ ühises eduaruandes, ning TERVITADES Euroopas kosmose valdkonnas rahvusvaheliste suhete strateegia loomisel tehtud edusamme;

KINNITAB sellega seoses taas, kui oluline on Euroopa jaoks säilitada autonoomne juurdepääs kosmosele, maailmatasemel teadusprogramm, selle juhtivad satelliidirakendustega osutatavad teenused operatiivse meteoroloogia ja kommertsside valdkonnas ning püsiv ja innovaatiline tehnoloogiabaas;

TOONITAB, kui oluline on Euroopa strateegilise sõltumatuse huvides tugevdada kosmosetehnoloogia arenguprogrammide koordineerimist EÜ ja ESA poolt eelkõige esmatähtsate kosmosetehnoloogiate alal;

TULETAB MEELDE Euroopa kosmosevaldkonna ministrite arutelusid 21. ja 22. juulil 2008 Euroopa kosmodroomil Kourous toimunud mitteametlikul kohtumisel.

I.   EUROOPA VISIOON KOSMOSE VALDKONNAS

TUNNISTADES, et Euroopa kosmosepoliitikaga loodi visioon tugevdada Euroopat kui maailmatasemel liidrit kosmose valdkonnas, kes vastab Euroopa poliitilistele vajadustele ja eesmärkidele rakenduste, teenuste ja nendega seotud infrastruktuuridega seoses, panustab oma ühiskondlikku, kultuurilisse, majanduslikku ja teadusalasesse mõjusse, arendab oma tööstuslikku ja teaduspotentsiaali ning tagab oma poliitilise ja tehnoloogilise autonoomsuse põhjendatud, ühtsel ja realistlikul viisil;

TUNNISTADES, et ELil, ESAl ja nende Euroopa kosmoseprogrammis osalevatel liikmesriikidel põhineva poliitika rakendamist tuleks jätkata ja edasi arendada, säilitades ambitsioonikad eesmärgid teadustööks ja operatiivrakendusteks eraldatud vahendite raames;

RÕHUTADES, et kogu Euroopa kosmosealane tegevus aitab kaasa ÜRO avakosmoselepingus sätestatud eesmärkidele ja vastab täielikult selle lepingu põhimõtetele, eelkõige:

| — | avakosmose uurimisele ja kasutamisele kõikide riikide hüvanguks ja huvides ning tunnistades, et avakosmos kuulub kogu inimkonnale; |
| --- | --- |

—

avakosmose uurimisele ja kasutamisele kõikide riikide hüvanguks ja huvides ning tunnistades, et avakosmos kuulub kogu inimkonnale;

| — | avakosmose kasutamisele üksnes rahumeelsel eesmärgil; |
| --- | --- |

—

avakosmose kasutamisele üksnes rahumeelsel eesmärgil;

| — | rahvusvahelise koostöö edendamisele avakosmose uurimisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö edendamisele avakosmose uurimisel ja kasutamisel;

| — | ning et Euroopa toetab ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitee (COPUOS) tehtavaid jõupingutusi kosmosejäätmetest põhjustatud probleemide leevendamiseks ja vältimiseks; |
| --- | --- |

—

ning et Euroopa toetab ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitee (COPUOS) tehtavaid jõupingutusi kosmosejäätmetest põhjustatud probleemide leevendamiseks ja vältimiseks;

RÕHUTADES, kui oluline on suurendada avalikkuse toetust kosmosetehnoloogia arendamisele, tagada tegevuse vastastikune täiendavus ning maksimeerida koostoimet arengutega muudes valdkondades;

TUNNISTADES, et Euroopa Liit, ESA ja nende liikmesriigid on Euroopa kosmosepoliitika kolm võtmeosalejat, ning TUUES ESILE, et Euroopa Liit võtab kooskõlas oma ülemaailmse rolli juurde kuuluva vastutusega endale suurema vastutuse kosmoseküsimuste eest, eelkõige seoses kosmoserakendustega, ning annab lisaväärtust ESAle ja liikmesriikidele, austades samas igaühe ülesandeid ja vastutust;

ARVESTADES, et neis tingimustes ja Euroopa kosmosepoliitika raames on Euroopa Liit ning samuti ESA ja nende liikmesriigid peamised kosmosevaldkonnas tegutsejad ning nad arendavad Euroopat kui juhtivat kosmosealast jõudu rahvusvahelisel tasandil. Sellega seoses MÄÄRAB KINDLAKS järgmised küsimused, mida tuleb käsitleda:

| — | rahvusvahelist koostööd kosmoseprogrammides käsitleva ühtse lähenemise edendamine kooskõlas rahvusvaheliste suhete strateegiaga, võttes arvesse programmide ülemaailmset olemust, tunnistades samas, et Euroopa peaks olema võimeline tulema toime ülemaailmse konkurentsiga. Päikesesüsteemi uurimine, Maa keskkonnaseire ja säästlik areng on rahvusvahelise koostöö rakendamise prioriteetsed teemad; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelist koostööd kosmoseprogrammides käsitleva ühtse lähenemise edendamine kooskõlas rahvusvaheliste suhete strateegiaga, võttes arvesse programmide ülemaailmset olemust, tunnistades samas, et Euroopa peaks olema võimeline tulema toime ülemaailmse konkurentsiga. Päikesesüsteemi uurimine, Maa keskkonnaseire ja säästlik areng on rahvusvahelise koostöö rakendamise prioriteetsed teemad;

| — | kõikidele ELi ja ESA liikmesriikidele avatud ja õiglase juurdepääsu tagamine hüvedele, mis tulenevad kosmosealasest tegevusest avaliku korra, teaduslike andmete, tehnoloogilise arengu, tööstustegevuse ja teenuste alal; |
| --- | --- |

—

kõikidele ELi ja ESA liikmesriikidele avatud ja õiglase juurdepääsu tagamine hüvedele, mis tulenevad kosmosealasest tegevusest avaliku korra, teaduslike andmete, tehnoloogilise arengu, tööstustegevuse ja teenuste alal;

| — | olemasolevate mehhanismide tugevdamine, et koordineerida Euroopa eksperditeadmisi ja ühenduse ning valitsustevahelistest ja riiklikest allikatest rahastatud kosmoseinvesteeringuid, samuti tsiviil- ja kaitsealaste kosmoseprogrammide vahelist sünergiat parandavate mehhanismide rajamine, austades samas mõlema sektori spetsiifilisi nõudeid, sealhulgas nende otsustamispädevust ja rahastamisskeeme; |
| --- | --- |

—

olemasolevate mehhanismide tugevdamine, et koordineerida Euroopa eksperditeadmisi ja ühenduse ning valitsustevahelistest ja riiklikest allikatest rahastatud kosmoseinvesteeringuid, samuti tsiviil- ja kaitsealaste kosmoseprogrammide vahelist sünergiat parandavate mehhanismide rajamine, austades samas mõlema sektori spetsiifilisi nõudeid, sealhulgas nende otsustamispädevust ja rahastamisskeeme;

| — | ELile, ESAle ja kõikidele nende liikmesriikidele vastuvõetavatel tingimustel autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa kosmosele juurdepääsu jätkumise tagamine, mille aluseks on nii adekvaatsete ja konkurentsivõimeliste maailmatasemel kanderakettide kättesaadavus kui ka toimiv Euroopa kosmodroom; |
| --- | --- |

—

ELile, ESAle ja kõikidele nende liikmesriikidele vastuvõetavatel tingimustel autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa kosmosele juurdepääsu jätkumise tagamine, mille aluseks on nii adekvaatsete ja konkurentsivõimeliste maailmatasemel kanderakettide kättesaadavus kui ka toimiv Euroopa kosmodroom;

| — | ELi, ESA ja ELi liikmesriikide poliitilistest vajadustest tulenevalt kosmoserakenduste vajaduse ühendamine kogu ELis sellise läbipaistva protsessi kaudu, mis võimaldab ELil selgitada välja kasutaja nõudmised, kehtestada prioriteedid ja tagada teenuste pidevus. Selliste teenuste osutamiseks vajalike vahendite hooldus, sealhulgas nende rahastamine, peaks toimuma partnerluses asjaomaste sidusrühmadega ja vajaduse korral käitajatega; |
| --- | --- |

—

ELi, ESA ja ELi liikmesriikide poliitilistest vajadustest tulenevalt kosmoserakenduste vajaduse ühendamine kogu ELis sellise läbipaistva protsessi kaudu, mis võimaldab ELil selgitada välja kasutaja nõudmised, kehtestada prioriteedid ja tagada teenuste pidevus. Selliste teenuste osutamiseks vajalike vahendite hooldus, sealhulgas nende rahastamine, peaks toimuma partnerluses asjaomaste sidusrühmadega ja vajaduse korral käitajatega;

| — | asjakohase regulatiivse raamistiku väljatöötamise edendamine, et lihtsustada innovaatiliste ja konkurentsivõimeliste järelteenuste kiiret teket, eelkõige eesmärgiga tagada kõikidele kosmosepõhistele rakendustele püsiv juurdepääs spektrile; |
| --- | --- |

—

asjakohase regulatiivse raamistiku väljatöötamise edendamine, et lihtsustada innovaatiliste ja konkurentsivõimeliste järelteenuste kiiret teket, eelkõige eesmärgiga tagada kõikidele kosmosepõhistele rakendustele püsiv juurdepääs spektrile;

| — | kosmose juhtimise korraldamine kooskõlas neljanda kosmosenõukogu resolutsiooniga ning ELi, ESA ja nende liikmesriikide poliitiliste ambitsioonidega, eelkõige kosmose valdkonna otsuste tegemise protsessi optimeerimine Euroopa Liidu Nõukogus ja samuti muudes ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

—

kosmose juhtimise korraldamine kooskõlas neljanda kosmosenõukogu resolutsiooniga ning ELi, ESA ja nende liikmesriikide poliitiliste ambitsioonidega, eelkõige kosmose valdkonna otsuste tegemise protsessi optimeerimine Euroopa Liidu Nõukogus ja samuti muudes ELi institutsioonides;

| — | sobivate ELi õigusaktide ja rahastamisskeemide väljatöötamine, võttes arvesse kosmosesektori iseärasusi, vajadust tugevdada selle üldist ja tööstuslikku konkurentsivõimet ja vajadust tasakaalustatud tööstusstruktuuri järele; ühenduse asjakohase pikaajalise investeeringu tegemise võimaldamine kosmosega seotud teadusuuringutesse ning jätkusuutlike kosmosepõhiste rakenduste kasutamise võimaldamine Euroopa ja selle kodanike hüvanguks, eelkõige kaaludes järgmise finantsperspektiivi raames kõiki kosmosega seotud poliitika tagajärgi; |
| --- | --- |

—

sobivate ELi õigusaktide ja rahastamisskeemide väljatöötamine, võttes arvesse kosmosesektori iseärasusi, vajadust tugevdada selle üldist ja tööstuslikku konkurentsivõimet ja vajadust tasakaalustatud tööstusstruktuuri järele; ühenduse asjakohase pikaajalise investeeringu tegemise võimaldamine kosmosega seotud teadusuuringutesse ning jätkusuutlike kosmosepõhiste rakenduste kasutamise võimaldamine Euroopa ja selle kodanike hüvanguks, eelkõige kaaludes järgmise finantsperspektiivi raames kõiki kosmosega seotud poliitika tagajärgi;

| — | koostöö tugevdamine arengumaadega; |
| --- | --- |

—

koostöö tugevdamine arengumaadega;

RÕHUTAB lisaväärtust, mida annab ELi ja ESA liikmesriikide kosmosevaldkonna eest vastutavate ministrite kohtumine nii sageli kui vajalik, et asjakohase tegevuskava alusel käsitleda peamisi poliitilisi küsimusi.

II.   PRAEGUSED PRIORITEEDID

TERVITAB järgmisi märkimisväärseid edusamme programmide Galileo ja GMES alal:

| — | satelliidi GIOVE-B edukas orbiidile saatmine ja orbiidil kontrollimine, mis võimaldab demonstreerida Galileo süsteemi toimimiseks vajalikku uut otsustava tähtsusega tehnoloogiat; |
| --- | --- |

—

satelliidi GIOVE-B edukas orbiidile saatmine ja orbiidil kontrollimine, mis võimaldab demonstreerida Galileo süsteemi toimimiseks vajalikku uut otsustava tähtsusega tehnoloogiat;

| — | ELi Nõukogu 2007. aasta novembri järeldused ning seejärel vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa GNSS programmide edasise elluviimise kohta, milles selgitatakse Galileo kasutuselevõtmise etapi ja EGNOSe tegevuse avalikku haldamist ning meetmete mõju Galileo rahastamisele; |
| --- | --- |

—

ELi Nõukogu 2007. aasta novembri järeldused ning seejärel vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa GNSS programmide edasise elluviimise kohta, milles selgitatakse Galileo kasutuselevõtmise etapi ja EGNOSe tegevuse avalikku haldamist ning meetmete mõju Galileo rahastamisele;

| — | ESA liikmesriikide otsus käivitada programmi GMES kosmosekomponendi programm; EÜ ja ESA kokkuleppe sõlmimine programmile ühenduse toetuse andmise kohta; GMESi ettevalmistava tegevuse elluviimise kaudu 2008. aastal tegevuse esialgne rahastamine EÜ poolt; |
| --- | --- |

—

ESA liikmesriikide otsus käivitada programmi GMES kosmosekomponendi programm; EÜ ja ESA kokkuleppe sõlmimine programmile ühenduse toetuse andmise kohta; GMESi ettevalmistava tegevuse elluviimise kaudu 2008. aastal tegevuse esialgne rahastamine EÜ poolt;

| — | GMESi katseteenuste demonstreerimine GMES foorumil Lille'is; |
| --- | --- |

—

GMESi katseteenuste demonstreerimine GMES foorumil Lille'is;

| — | GMESi ja Aafrika partnerluse käivitamine GMESi ja Aafrikat käsitleva Lissaboni protsessi raames, eesmärgiga teenindada kasutajaid Aafrikas; |
| --- | --- |

—

GMESi ja Aafrika partnerluse käivitamine GMESi ja Aafrikat käsitleva Lissaboni protsessi raames, eesmärgiga teenindada kasutajaid Aafrikas;

| — | Müncheni tegevuskavas kirjeldatud ettepanek GMESi põhiarhitektuuri kohta; |
| --- | --- |

—

Müncheni tegevuskavas kirjeldatud ettepanek GMESi põhiarhitektuuri kohta;

KINNITAB TAAS programmide Galileo ja GMES kiire rakendamise jätkuvat prioriteetsust.

A.   GALILEO

TUNNISTADES, et Galileo on ELi kosmoseprogrammi esimene lipulaev;

KUTSUB komisjoni üles võtma arvesse ja analüüsima minevikus esinenud raskusi, et saada sellest kogemusest täiel määral kasu;

JÄÄB OOTAMA Galileo institutsioonidevahelise toimkonna loomist;

RÕHUTAB Euroopa Komisjoni, ESA ja nende liikmesriikide vahelise suurema koordineerimise vajadust seoses satelliitnavigatsioonisüsteemide, teenuste ja rakenduste teadus- ja arendustegevusega;

TOOB ESILE jätkuva koostöö rahvusvaheliste partneritega süsteemi ühilduvuse ja koostalitlusvõime küsimustes;

KUTSUB komisjoni üles analüüsima sellise olukorra õiguslikke tagajärgi, kui Euroopa Ühendus saab selle materiaalse ja immateriaalse põhivara omanikuks, mida ta on rahastanud seoses kosmoserakendustega, näiteks programmid Galileo ja EGNOS, eelkõige seoses vastutusküsimusega.

B.   GMES

TULETADES MEELDE, et GMES on kasutajakeskne algatus, mis peaks maksimeerima olemasolevate kosmosepõhiste ja muude maavaatluskeskuste, sellealaste suutlikkuste ja teenuste kasutamist Euroopas, sealhulgas EUMETSATi ja ELi satelliidikeskuse kasutamist;

RÕHUTAB, et liikmesriikide toetatud kohapealsed maavaatluse infrastruktuurid koos kosmoseseire infrastruktuuridega kujutavad endast suurt panust maavaatluse alasesse suutlikkusse ning need peaksid GMESi tarbeks olema pidevalt kättesaadavad;

TOOB ESILE, et andmevoo ja teenuste jätkumine on hädavajalik ning et sellise jätkumise peab tagama Euroopa Liit, eelkõige pikaajalise rahastamisega, mis rajaneb GMESi eri komponentide jaoks loodud partnerlustele;

KINNITAB TAAS ESA rolli arendustegevuse ja hangete korraldamise agentuurina seoses GMESi Sentinel-satelliitide missioonidega ning kogu GMESi kosmosekomponendi koordineerijana, sealhulgas liikmesriikide, EUMETSATi ja muude GMESi partnerite tehtud panuste puhul;

KUTSUB komisjoni üles määratlema GMESi õigusraamistik, kaasates vajaduse korral nõukogu peasekretariaadi, ning uurima satelliitseireandmete sertifitseerimise mõju;

RÕHUTAB, et mitmed GMESi infoteenused on oma olemuselt Euroopa avalik hüve ja need tuleb teha kättesaadavaks vastavalt täieliku ja avatud juurdepääsu põhimõttele, mille suhtes kehtivad mõningad sellised piirangud nagu julgeolek;

TUNNISTAB vajadust töötada välja tegevuskava programmi EU GMES loomiseks, mille eesmärgiks on tagada GMES teenuste ja nendeks vajalike kriitiliste seireandmete jätkuvus. Tegevuskava peaks hõlmama järgmist:

| — | GMESi üldist juhtimist ja selle komponente käsitlev lähenemisviis, milles määratakse kindlaks asjakohased osalised ning nende roll ja vastutus ning mis põhineb mitmel GMESi alasel partnerlusel; samuti kord selliste ESA liikmesriikide asjakohaseks osalemiseks, kes ei ole ELi liikmed; |
| --- | --- |

—

GMESi üldist juhtimist ja selle komponente käsitlev lähenemisviis, milles määratakse kindlaks asjakohased osalised ning nende roll ja vastutus ning mis põhineb mitmel GMESi alasel partnerlusel; samuti kord selliste ESA liikmesriikide asjakohaseks osalemiseks, kes ei ole ELi liikmed;

| — | GMESi püsiva rahastamise kava, mis põhineb GMESi üldiste rahastamisvajaduste hinnangul ning eelarvestrateegia määratlusel riiklikul ja Euroopa tasandil, võttes arvesse kolme üksteisele järgnevat etappi: teadus- ja arendustegevuse etapp, mis kaetakse teadus- ja arendustegevuse assigneeringutega; üleminekuetapp, mis hõlmab teadus- ja arendustegevuse ning operatiivtegevuse rahastamist; tööetapp kasutajaid hõlmavate toimingute sihtrahastamisega; |
| --- | --- |

—

GMESi püsiva rahastamise kava, mis põhineb GMESi üldiste rahastamisvajaduste hinnangul ning eelarvestrateegia määratlusel riiklikul ja Euroopa tasandil, võttes arvesse kolme üksteisele järgnevat etappi: teadus- ja arendustegevuse etapp, mis kaetakse teadus- ja arendustegevuse assigneeringutega; üleminekuetapp, mis hõlmab teadus- ja arendustegevuse ning operatiivtegevuse rahastamist; tööetapp kasutajaid hõlmavate toimingute sihtrahastamisega;

| — | iga GMES teenuse jaoks teenuste osutamise mehhanismide määratlemine, sealhulgas neid osutavate ettevõtjate kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

iga GMES teenuse jaoks teenuste osutamise mehhanismide määratlemine, sealhulgas neid osutavate ettevõtjate kindlaksmääramine;

| — | protsessi määratlemine, kuidas vormistada ELi ja liikmesriikide võetud kohustus panustada GMESi olemasoleva kohapealse seire ja teenuste infrastruktuuri kaudu; |
| --- | --- |

—

protsessi määratlemine, kuidas vormistada ELi ja liikmesriikide võetud kohustus panustada GMESi olemasoleva kohapealse seire ja teenuste infrastruktuuri kaudu;

| — | GEO algatuse ja muude valitsustevaheliste või mitmepoolsete algatuste, nagu CEOS, rolli kindlaksmääramine nende juurdepääsu osas kõikidele olemasolevatele andmetele, ning samuti GMESi panus sellistesse rahvusvahelistesse algatustesse; |
| --- | --- |

—

GEO algatuse ja muude valitsustevaheliste või mitmepoolsete algatuste, nagu CEOS, rolli kindlaksmääramine nende juurdepääsu osas kõikidele olemasolevatele andmetele, ning samuti GMESi panus sellistesse rahvusvahelistesse algatustesse;

| — | süsteemiga GMES toodetud andmete jaoks kõikehõlmava andmepoliitika loomine, sealhulgas asjakohane märgistamine ja andmete turvalisuse poliitika, mis tagab kõikide tundlike andmete täieliku kaitse ja konfidentsiaalsena hoidmise. |
| --- | --- |

—

süsteemiga GMES toodetud andmete jaoks kõikehõlmava andmepoliitika loomine, sealhulgas asjakohane märgistamine ja andmete turvalisuse poliitika, mis tagab kõikide tundlike andmete täieliku kaitse ja konfidentsiaalsena hoidmise.

TERVITAB:

| — | Euroopa Komisjoni ettepanekut näha 2009. aasta esialgses eelarveprojektis ette uue ettevalmistava meetme rahastamine, millega sillutatakse teed GMESi tegevusetapi rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni ettepanekut näha 2009. aasta esialgses eelarveprojektis ette uue ettevalmistava meetme rahastamine, millega sillutatakse teed GMESi tegevusetapi rahastamiseks;

| — | komisjoni kavatsust käsitleda kõiki neid küsimusi 2008. aasta oktoobri lõpuks vastu võetavas teatises, kui on konsulteeritud peamiste sidusrühmadega ja eelkõige kui ESAga on lepitud kokku GMESi kosmosekomponenti käsitlevas üldises programmilises lähenemisviisis; |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsust käsitleda kõiki neid küsimusi 2008. aasta oktoobri lõpuks vastu võetavas teatises, kui on konsulteeritud peamiste sidusrühmadega ja eelkõige kui ESAga on lepitud kokku GMESi kosmosekomponenti käsitlevas üldises programmilises lähenemisviisis;

| — | ESA peadirektori kavatsust esitada pärast ESA liikmesriikide ja komisjoniga konsulteerimist ettepanek GMESi kosmosekomponendi 2. segmendi programmi kohta kinnitamiseks ESA nõukogu ministrite tasandi kohtumisele 2008. aasta novembris. |
| --- | --- |

—

ESA peadirektori kavatsust esitada pärast ESA liikmesriikide ja komisjoniga konsulteerimist ettepanek GMESi kosmosekomponendi 2. segmendi programmi kohta kinnitamiseks ESA nõukogu ministrite tasandi kohtumisele 2008. aasta novembris.

III.   EUROOPA KOSMOSEPOLIITIKA UUED PRIORITEEDID

TOOB ESILE, et Euroopa Ülemkogu tervitas 14. märtsil 2008 kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisaruannet, milles käsitletakse kliimamuutuste mõju rahvusvahelisele julgeolekule ja milles eelkõige tuletatakse meelde, et enamus ÜRO 2007. aasta üleskutseid humanitaarabi andmiseks olid seotud kliimaga, ning määratakse kindlaks kliimamuutuste julgeolekuriske mitmekordistav mõju;

TULETAB MEELDE, et Euroopa Ülemkogu palus Euroopa Liidu Nõukogul esitada soovitused asjakohaste järelmeetmete kohta antud valdkonnas;

MÄÄRAB KINDLAKS järgmised neli prioriteetset valdkonda Euroopa kosmosepoliitika rakendamiseks eelseisval perioodil:

A.   KOSMOS JA KLIIMAMUUTUSED

ARVESTADES, et inimkonna ees seisvad kliimamuutustega seotud probleemid puudutavad kogu maailma ning et EL kohandab oma poliitikaid nende lahendamiseks;

RÕHUTAB eesmärki parandada kvalitatiivset ja kvantitatiivset arusaamist kliimamuutuste ulatusest ja nende tagajärgedest ning vajadust jätkata ja laiendada Euroopa panustamist sellesse arusaamisesse ja selle kujundamisse, et esitada tõendusmaterjali keskkonnapoliitika raames oluliste otsuste tegemiseks;

TUNNISTAB kosmoseprogrammide ainulaadset panust, mis oma ülemaailmse seirealase suutlikkusega ja pikaajalise katvusega toodavad andmeseeriaid, mida teadusringkonnad vajavad kliimamuutuste uurimiseks, olles samas täienduseks muudele seire- ja mõõtmisvahenditele;

TUNNUSTAB ESA programmi „Elus planeet” ja riiklike geoteaduste kosmosemissioonide, EUMETSATi tegevusprogrammide ja GMESi kosmosekomponendi infrastruktuuri panust tähelepanekute kogumisse, mis võimaldab Euroopal saada kliimaparameetrite aegridu ning aru saada peamistest kliimaprotsessidest;

KUTSUB teadusringkondi koos Euroopa Komisjoni, ESA ja EUMETSATiga määratlema, kuidas erinevad GMESi teenused ja Euroopa kosmoseseire arhiivid saaksid kõige tulemuslikumalt aidata kaasa teadusuuringutes kasutatavate andmete, sealhulgas olulisi kliimamuutujaid käsitlevate andmete kogumisele;

KUTSUB komisjoni üles viima läbi uuringu, et hinnata vajadust saada täielik juurdepääs standardiseeritud andmetele, vajadust suurema andmetöötlusvõimsuse järele ning võimalusi selliste vajaduste täitmiseks, võttes arvesse olemasolevat suutlikkust ja koostöövõrke Euroopas;

TERVITAB seda, et ESA ja EUMETSAT valmistavad ühiselt ette ettepanekut programmiks, mis käsitleb kolmanda põlvkonna Meteosati (MTG) ja mis esitatakse ESA ministrite tasandil nõukogule 2008. aasta novembris ja seejärel EUMETSATi nõukogule; MTG keskne roll on meteoroloogiaalane, kuid see annab panuse ka GMESi, kliima jälgimisele ja seega ülemaailmsete kliimamuutuste tuvastamisele.

B.   KOSMOSEPOLIITIKA PANUS LISSABONI STRATEEGIASSE

RÕHUTAB, et kosmos kui kõrgtehnoloogiline teadus- ja arendustegevuse valdkond võib oma tulemuste kasutamisega majandusvallas aidata kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele, täites ELi majandus-, haridus-, sotsiaal- ja keskkonnaalaseid ambitsioone ning tema kodanike ootusi ning aidates saavutada majanduskasvu ja tööhõive alaseid eesmärke, luues erinevatele teenustele uusi ettevõtlusalaseid võimalusi ja innovaatilisi lahendusi kogu Euroopas, aidates sellega kaasa territoriaalsele ühtekuuluvuse suurendamisele;

LEIAB, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembril 2006. aastal vastu võetud ühenduse seitsmenda raamprogrammiga, mis käsitleb teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, ning selle uue temaatilise peatükiga, mis käsitleb kosmost kui osa eriprogrammist „Koostöö”, on EL tunnistanud kosmost ühe oma prioriteedina ning Euroopa teadmistepõhise ühiskonna olulise alustalana;

TOONITAB, et kosmoserakendused, nagu satelliitsideteenused, süsteemid EGNOS ja Galileo ning GMES loovad lisaväärtusega järelteenuste arendamise kaudu eeldatavasti olulisi ülemaailmseid turuvõimalusi eelkõige VKEde jaoks; ning et EL, ESA ja nende liikmesriigid peavad vastavalt maksimeerima sellistest kosmosevaradest saadavat väärtust. Sellist kasvu tuleks edendada, et kiirendada majanduslike võimaluste teket ja selliste teenuste arendamist, mis sujuvalt integreerivad satelliitnavigatsiooni, -seire ja -side süsteemid ning ühendavad need maapealsete võrkudega. Selle saavutamiseks on vaja asjakohast reguleerivat raamistikku, kosmoserakendustele raadiospektri pidevat võimaldamist ning vastavate valdkondade standardite väljatöötamist;

MÄRGIB, et seetõttu võiks kaaluda kosmosealase tegevuse lisamist juhtivate turgude algatusse.

C.   KOSMOS JA JULGEOLEK

TOOB ESILE olulise panuse, mille kosmosevaldkond annab ÜVJP/EJKP valdkonda, sealhulgas Petersbergi ülesannete täitmiseks, ning seega Euroopa kodanike julgeoleku tagamiseks;

TULETAB MEELDE, et kosmosevarad on saanud meie majandusele hädavajalikuks ning et seetõttu tuleb tagada nende julgeolek; TOONITAB, et kooskõlas ambitsiooniga tugevdada oma staatust maailmatasemel liidrina kosmose valdkonnas on Euroopa jaoks vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega;

LEIAB, et võttes arvesse sellise suutlikkuse rahvusvahelist ja poliitilist iseloomu, võtab Euroopa Liit endale aktiivse rolli sellise suutlikkuse ja asjakohase juhtimisstruktuuri rajamiseks, tehes seejuures koostööd ESA ja selle liikmesriikidega;

TOONITAB, et Euroopa peab suutma tuvastada Euroopa väärtuste kaitsmise ja edendamise jaoks äärmiselt oluliste rahvusvaheliste lepingute ja kohustuste täitmata jätmist;

TERVITAB kehtiva raamistiku otsustamispädevuste ja rahastamisskeemide raames struktureeritud dialoogi loomist Euroopa institutsioonide vahel vastuseks kosmosenõukogu 2007. aasta resolutsioonile, eesmärgiga saavutada märkimisväärselt suurem kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga seotud tegevuste koordineerimine, sealhulgas Euroopa Komisjoni, nõukogu peasekretariaadi, Euroopa Kaitseagentuuri, ESA ja liikmesriikide vahel;

TULETAB MEELDE, et GMES toetub mõningatele kahese kasutusega seirevõimekustele ning et Galileo, GMESi ja satelliitsidesüsteemidega osutatakse teenuseid, mis võivad huvi pakkuda mõne julgeolekurakenduse jaoks;

TUNNISTAB, et Galileo või GMESi kasutamine mis tahes militaarkasutaja poolt peab olema kooskõlas põhimõttega, et Galileo ja GMES on tsiviilkontrolli all olevad tsiviilotstarbelised süsteemid, ning järelikult nõuab nimetatud põhimõtte igasugune muutmine läbivaatamist ELi lepingu V jaotise ja eelkõige artiklite 17 ja 23 raames ning ESA konventsiooni raames;

RÕHUTAB vajadust:

| — | määratleda viis ja vahendid, kuidas pikaajaliste kokkulepetega parandada kaitsealaste ja tsiviilkosmose programmide koordineerimist; |
| --- | --- |

—

määratleda viis ja vahendid, kuidas pikaajaliste kokkulepetega parandada kaitsealaste ja tsiviilkosmose programmide koordineerimist;

| — | töötada välja võimekus, et rahuldada Euroopa kasutajate vajadust omada terviklikku ülevaadet kosmose olukorrast kooskõlastatud tegevuse kaudu ja võimaluse korral muude partneritega; |
| --- | --- |

—

töötada välja võimekus, et rahuldada Euroopa kasutajate vajadust omada terviklikku ülevaadet kosmose olukorrast kooskõlastatud tegevuse kaudu ja võimaluse korral muude partneritega;

| — | tunnistada Euroopa sõltuvust ülemeretarnijatest mõnede hädavajalike kosmosetehnoloogiate ja komponentide osas, luua olukorda leevendavad strateegiad Euroopale juurdepääsu tagamiseks ning võtta praktilisi meetmeid, et vähendada Euroopa sõltuvust; |
| --- | --- |

—

tunnistada Euroopa sõltuvust ülemeretarnijatest mõnede hädavajalike kosmosetehnoloogiate ja komponentide osas, luua olukorda leevendavad strateegiad Euroopale juurdepääsu tagamiseks ning võtta praktilisi meetmeid, et vähendada Euroopa sõltuvust;

TOOB ESILE kasu, mida nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil saadakse olemasolevatest võimekustest ja infrastruktuurist;

VÕTAB TEADMISEKS ESA peadirektori kavatsuse esitada ettepanek kosmose olukorrast ülevaate omamise programmi kohta kinnitamiseks ESA ministrite tasandil kohtuva nõukogu istungil 2008. aasta novembris; selle ettepanekuga luuakse alus operatiivvõimekusele ning austatakse Euroopa Kaitseagentuuri ning ELi ja ESA liikmesriikide rolli.

D.   KOSMOSEUURINGUD

TERVITAB ESA laboratooriumi „Columbus” edukat väljalennutamist ja automaatse transportmooduli „Jules Verne” edukaid esitlusi, mis on tõelised Euroopa tehnoloogia arendusprojektid ja äärmiselt olulised elemendid tagamaks Euroopale juurdepääsu rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS) ja selle pidevat kasutamist;

KINNITAB, et kosmose uurimine on poliitiline ja ülemaailmne ettevõtmine ning et Euroopa tegevus peaks toimuma ülemaailmse programmi raames, ilma et ühelgi riigil oleks monopoolne seisund või omandiõigus tulemustele; eri osalejad osalevad oma suutlikkuse ja prioriteetide piires;

RÕHUTAB Euroopa vajadust töötada välja ühine visioon ja uurimistegevuse pikaajaline strateegiline kavandamine, tagades Euroopale võtmepositsioonid, mille aluseks on valdkonnad, milles Euroopa on tugev. Seetõttu tuleb edasi arendada vajalikku poliitilist dialoogi teiste ülemaailmses uurimisprogrammis osalevate riikidega ning Euroopa Liit, ESA ja nende liikmesriigid peavad seda dialoogi rahvusvahelisel tasandil edendama, igaüks oma vastavas rollis ja tihedas omavahelises koostöös;

TERVITAB komisjoni ettepanekut korraldada kosmoseuuringute pikaajalist ülemaailmset visiooni käsitlev kõrgetasemeline poliitiline konverents, millega avada avalik mõttevahetus Euroopa rolli üle selles ülemaailmses ettevõtmises ning mille aluseks on ESA koordineerimisel läbiviidavad asjakohased ettevalmistavad uuringud Euroopa tugevate valdkondade hindamiseks, ning töötada välja erinevad stsenaariumid Euroopa osalemiseks uuringutega seotud kuludes ja kavandamises;

VÕTAB TEADMISEKS ülemaailmse uurimisstrateegia, milles antakse ülevaade, kuidas kooskõlastada peamiste osalejate plaane inimeste või robotite poolt teostatavateks uuringuteks, sealhulgas võimalus mehitatud uurimisretkeks Marsile tulevikus;

KINNITAB, et toetudes oma juba aastakümneid kestnud edukale uurimistööle, mille peamiseks edasiviivaks jõuks on olnud teadus, on Euroopa pühendunud olulise rolli täitmisele rahvusvahelises ettevõtmises, et uurida päikesesüsteemi ja töötada välja põhjalik arusaamine elu võimalikkuse tingimustest väljaspool meie planeeti, ning TUNNISTAB tõsiasja, et Euroopa saab selliste tegevuste alustalaks saada üksnes jätkuvate investeeringute abil;

TUNNISTAB, et arendatavaid tehnoloogiaid tuleb hinnata hoolikalt, silmas pidades oluliste otsuste tegemist, ning RÕHUTAB, et neil võib olla kestev mõju Euroopa teadusliku ja tehnoloogilise suutlikkuse tajumisele maailmas ning Euroopa kodanike enesetajule;

TOONITAB kosmoseuuringute väärtust Euroopa noorte inspireerimisel karjääri valimiseks teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning nende valdkondade tugevdamisel Euroopas.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 268/02)

25. septembril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5219 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5219 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/8

---

Euro vahetuskurss (1)

22. oktoober 2008

(2008/C 268/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2843 |
| JPY | Jaapani jeen | 126,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4534 |
| GBP | Inglise nael | 0,78815 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1225 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4991 |
| ISK | Islandi kroon | 305 |
| NOK | Norra kroon | 9,0135 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,485 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 275,55 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7095 |
| PLN | Poola zlott | 3,764 |
| RON | Rumeenia leu | 3,58 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,475 |
| TRY | Türgi liir | 2,1097 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9073 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6088 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,9566 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1554 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9241 |
| KRW | Korea won | 1 785,18 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,0926 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,777 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2259 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 714,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5541 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,35 |
| RUB | Vene rubla | 34,6084 |
| THB | Tai baht | 44,334 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0008 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4408 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2843

JPY

Jaapani jeen

126,88

DKK

Taani kroon

7,4534

GBP

Inglise nael

0,78815

SEK

Rootsi kroon

10,1225

CHF

Šveitsi frank

1,4991

ISK

Islandi kroon

305

NOK

Norra kroon

9,0135

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,485

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

275,55

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7095

PLN

Poola zlott

3,764

RON

Rumeenia leu

3,58

SKK

Slovakkia kroon

30,475

TRY

Türgi liir

2,1097

AUD

Austraalia dollar

1,9073

CAD

Kanada dollar

1,6088

HKD

Hong Kongi dollar

9,9566

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1554

SGD

Singapuri dollar

1,9241

KRW

Korea won

1 785,18

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,0926

CNY

Hiina jüaan

8,777

HRK

Horvaatia kuna

7,2259

IDR

Indoneesia ruupia

12 714,57

MYR

Malaisia ringit

4,5541

PHP

Filipiini peeso

62,35

RUB

Vene rubla

34,6084

THB

Tai baht

44,334

BRL

Brasiilia reaal

3,0008

MXN

Mehhiko peeso

17,4408

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/9

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 268/04)

Abi number: XA 241/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Abikava nimetus: Incentivi per il risanamento degli allevamenti da epizoozie e altre malattie

Õiguslik alus: Legge regionale 22 aprile 2002, n. 3 «Incentivi regionali per l'attuazione degli interventi sanitari a favore del bestiame di interesse zootecnico» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera a), comma 2 e comma 4 bis] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 3,3 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | 100 % loomahaiguste ja muude haiguste ennetamise ja likvideerimise, veterinaarkontrollide, iga liiki testide, vaktsiini ja ravimite ostmise ja jaotamise ning ka loomade tapmise ja hävitamise kuludest ühenduse, riikliku või piirkondliku üldise programmi raames. |
| --- | --- |

1.

100 % loomahaiguste ja muude haiguste ennetamise ja likvideerimise, veterinaarkontrollide, iga liiki testide, vaktsiini ja ravimite ostmise ja jaotamise ning ka loomade tapmise ja hävitamise kuludest ühenduse, riikliku või piirkondliku üldise programmi raames.

| 2. | 100 %, et hüvitada põllumajandustootjatele ühenduse, riikliku või piirkondliku üldise programmi raames loomahaiguste ja muude haiguste ennetamisest ja likvideerimisest tingitud kahjusid |
| --- | --- |

2.

100 %, et hüvitada põllumajandustootjatele ühenduse, riikliku või piirkondliku üldise programmi raames loomahaiguste ja muude haiguste ennetamisest ja likvideerimisest tingitud kahjusid

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: Abi võib kava alusel anda kuni 31. detsembrini 2013 ja kuus kuud pärast seda

Abi eesmärk: Järgmisi eesmärke soovitakse saavutada karjakasvatusettevõtetes loomahaiguste ja muude haiguste likvideerimist soodustavate meetmete võtmise kaudu, muutes need kehtivate õigusaktide kohaselt kohustuslikuks või kaasates need ühenduse, riiklikku või piirkondlikku eriprogrammi: parandada tarbijate tervisekaitse eesmärgil kariloomade tervist ja seega loomakasvatussaaduste terviseohutust.

Punktis 1 osutatud kulude hüvitamiseks antakse põllumajandustootjatele abi loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele.

Põllumajandustootjatele loomahaiguste ja muude haiguste ennetamisest ja likvideerimisest tingitud kahjude hüvitamiseks antava abi summa arvutatakse üksnes loomahaiguste või muude haiguste tõttu surnud loomade või kohustusliku ennetus- või likvideerimisprogrammi kohaselt ametiasutuste korraldusel tapetud loomade turuväärtuse alusel või karantiinikohustuste ja taastamisraskuste tõttu saamatajäänud tulu alusel.

Abi piirdub kahjudega, mille on põhjustanud haigused, mille puhang on riigiasutustes ametlikult registreeritud.

Abikõlblike kulude ja kahjude maksimumsummast arvatakse maha kõik kindlustuskava raames saadud summad ning loomahaiguste ja muude haigustega mitteseotud kulud, mis oleksid igal juhul tekkinud.

Toetust makstakse ühenduse või riiklike õigusnormidega hõlmatud loomahaiguste ja muude haiguste korral ning seda tehakse ühenduse, riikliku või piirkondliku üldise loomahaiguste ja muude haiguste ennetamise, kontrollimise ja likvideerimise programmi raames. Kõnealused haigused peavad olema selgelt välja toodud programmis, mis sisaldab ka kavandatud meetmete kirjeldust.

Abi ei anta haiguse korral, mille puhul on ühenduse õigusaktidega ette nähtud erimaksud kontrollmeetmete võtmiseks.

Abi ei tohi olla seotud meetmetega, mille suhtes on ühenduse õigusaktidega ette nähtud, et nende maksumuse peab tasuma põllumajandusettevõte, kui selliste abimeetmete maksumust ei kompenseerita tootjatelt võetavate kohustuslike maksudega.

Abi antakse nende loomahaiguste ja muude haiguste korral, mis on kantud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) loetellu või esitatud nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas.

Abikavad käivituvad kolme aasta jooksul pärast kulude kandmist või kahju saamist ning abi makstakse välja nelja aasta jooksul pärast kulude kandmist või kahju saamist.

Abikõlblikud kulud on seotud veterinaarkontrollide, iga liiki testide, vaktsiini ja ravimite ostmise ja jaotamise, loomade tapmise ning programmist tulenevate kohustuste tõttu saamatajäänud tulu hüvitamisega.

Viide ühenduse õigusaktile: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10.

Arvestage palun, et seaduse nr 3/2002 artikli 2 lõikes 4a viidatakse selgesõnaliselt eespool osutatud artiklile ning seega ka kõigile varem kehtestatud ja sätestatud tingimustele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: 26. märtsi 1993. aasta piirkondlikus seaduses nr 17, millega luuakse kariloomade ja karjakasvatusettevõtete piirkondlik register, loetletud liigid (veised, hobuslased, sead, lambad ja kitsed) ning muud loomakasvatusele huvipakkuvad liigid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Veebileht: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1349

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Abi number: XA 242/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Abikava nimetus: Incentivi per azioni promozionali indirette dei prodotti zootecnici

Õiguslik alus: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 4 comma 1 lettera b) e comma 1ter, l'articolo 5 comma 2 e l'art. 6 comma 3] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 100 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| — | 100 % järgmistest abikõlblikest kuludest:






  1. | teadustulemuste populariseerimine; |
| --- | --- | --- |

—

100 % järgmistest abikõlblikest kuludest:

1.

teadustulemuste populariseerimine;

| 2. | kongresside, näituste, messide ja laatade korraldamine ja nendel osalemine; |
| --- | --- |

2.

kongresside, näituste, messide ja laatade korraldamine ja nendel osalemine;

| 3. | turu-uuringud ja arvamusuuringud, tingimusel, et nende tulemused on kättesaadavad ja kasutatavad kõigile asjaosalistele ja et kasutatud meetodid ei soosi teatud ettevõtjaid või toodangut. |
| --- | --- |

3.

turu-uuringud ja arvamusuuringud, tingimusel, et nende tulemused on kättesaadavad ja kasutatavad kõigile asjaosalistele ja et kasutatud meetodid ei soosi teatud ettevõtjaid või toodangut.

| — | 70 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud toodete ja tootmisprotsessi mittekohustusliku kvaliteedikontrolliga, s.t kindlaksmääratud kulud, mis tulenevad osalemisest inimtoiduks mõeldud põllumajandustoodete jaoks ette nähtud ühenduse või riiklikes tunnustatud toidukvaliteedisüsteemides, maksimaalselt viie aasta jooksul kuni 3 000 EUR aastas |
| --- | --- |

—

70 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud toodete ja tootmisprotsessi mittekohustusliku kvaliteedikontrolliga, s.t kindlaksmääratud kulud, mis tulenevad osalemisest inimtoiduks mõeldud põllumajandustoodete jaoks ette nähtud ühenduse või riiklikes tunnustatud toidukvaliteedisüsteemides, maksimaalselt viie aasta jooksul kuni 3 000 EUR aastas

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: Abi võib kava alusel anda kuni 31. detsembrini 2013 ja kuus kuud pärast seda

Abi eesmärk: Kooskõlas ühenduse asjakohaste õigusaktidega tugevdada kaudse edendusabi kaudu eespool mainitud tegevusi.

Arvestades, et abi antakse loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel, siis ei tohi see hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele ja kõigil piirkonna abikõlblikel ettevõtjatel peab olema võimalus saada abi objektiivselt kindlaks määratud tingimustel. Kaudse edendustegevuse organiseerimine tootjaorganisatsioonide poolt ei tähenda, et teenuse saamise tingimuseks oleks sellise rühma või organisatsiooni liikmelisus; muude kui rühma liikmete osalemine rühma või organisatsiooni halduskuludes peab piirduma teenuse osutamisest tulenevate kuludega. Abi ei anta investeeringukulude katmiseks.

Lisaks sellele ei anta toodete ja tootmisprotsesside mittekohustusliku kvaliteedikontrolli puhul abi selliste kontrollide jaoks, mida teevad tootjad ise või mille puhul on tegemist rutiinse piima kvaliteedi kontrolliga, samuti juhul, kui ühenduse õigusaktides on sätestatud, et selliste kontrollide kulud peavad kandma tootjad, sõltumata nende kontrollide tegelikust kulust. Abi antakse ainult nende teenuste eest tasumiseks, mille osutajad on kolmandad isikud, ja/või kontrolli jaoks, mille tegijad või tellijad on kolmandad isikud.

Viide ühenduse õigusaktile: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõige 1, lõike 2 punktid d ja e, lõiked 3 ja 4, artikli 14 lõige 1, lõike 2 punktid a ja f, lõiked 3, 4, 5 ja 6 ning artikli 16 lõike 1 punkt b.

Arvestage palun, et seaduse nr 21/2001 artikli 4 lõikes 1b viidatakse selgesõnaliselt artiklitele 14 ja 15 ning seega ka kõikidele varem kehtestatud ja selles sätestatud tingimustele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: 26. märtsi 1993. aasta piirkondlikus seaduses nr 17, millega luuakse kariloomade ja karjakasvatusettevõtete piirkondlik register, loetletud liigid (veised, hobuslased, sead, lambad ja kitsed) ning muud loomakasvatusele huvipakkuvad liigid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Veebileht: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Abi number: XA 243/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Abikava nimetus: Incentivi per i test di determinazione della qualità genetica o della resa del bestiame, organizzazione e gestione riproduttiva degli animali iscritti nei libri genealogici o nei registri anagrafici

Õiguslik alus: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera b) e comma 1 bis, l'articolo 3 e l'articolo 6 comma 1 lettera b)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 160 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 70 % abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: Abi võib kava alusel anda kuni 31. detsembrini 2013 ja kuus kuud pärast seda

Abi eesmärk: Loomade geneetilist kvaliteeti ja tootlikkust, tõuraamatutesse ja loomade registritesse kantud loomade paljunemist, organiseerimist ja juhtimist määravate testide edendamise abil püütakse hüvitada loomakasvatajate ühendustele kulusid kohalike veiste tõuraamatutesse kantud loomade kontrollimisel ja loomade paljunemise juhtimise kava rakendamisel.

Abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele.

Abikõlblikud on kolmanda osapoole või tema nimel tehtavate testide kulud, millega määratakse aretusloomade geneetiline kvaliteet või loomade tootlikkus, välja arvatud loomade omaniku tehtavad kontrollid.

Viide ühenduse õigusaktile: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punkt b ja lõige 3 ning artikkel 15.

Arvestage palun, et seaduse nr 21/2001 artikli 2 lõikes 1a viidatakse selgesõnaliselt eespool osutatud artiklile ning seega ka kõikidele varem kehtestatud ja selles sätestatud tingimustele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: 26. märtsi 1993. aasta piirkondlikus seaduses nr 17, millega luuakse kariloomade ja karjakasvatusettevõtete piirkondlik register, loetletud liigid (veised, hobuslased, sead, lambad ja kitsed) ning muud loomakasvatusele huvipakkuvad liigid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Veebileht: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Abi number: XA 244/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Abikava nimetus: Incentivi per l'introduzione a livello di azienda di metodi e tecniche innovative in materia di riproduzione animale

Õiguslik alus: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera f) e comma 1 bis, l'articolo 3 e l'articolo 6 comma 1 lettera c)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 120 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 40 % abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: Abi antakse kuni 31. detsembrini 2011

Abi eesmärk: Edendades loomade innovaatiliste tõuaretustehnikate ja -tavade juurutamiseks põllumajandusettevõtte tasandil, välja arvatud kunstliku seemendamise kasutuselevõtmise ja tegemisega seotud kulud, on kõnealuse abikava eesmärgid järgmised: tuvastada liha pehmust soodustavaid geene, määratleda seemne kvaliteeti ja kvantiteeti, kavandada paaritamist, et täita valikkavade eesmärke, kontrollida ja seirata sugulusaretust. Abi ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele ja see kestab kuni 31. detsembrini 2011.

Abikõlblikud on nii kavandatud paaritamise ja seemendamise seirekavade kui ka sugulusaretuse kavadega kaasnevad kulud.

Viide ühenduse õigusaktile: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punkt c ja lõige 3.

Arvestage palun, et seaduse nr 21/2001 artikli 2 lõikes 1a viidatakse selgesõnaliselt eespool osutatud artiklile ning seega kõikidele varem kehtestatud ja selles sätestatud tingimustele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: 26. märtsi 1993. aasta piirkondlikus seaduses nr 17, millega luuakse kariloomade ja karjakasvatusettevõtete piirkondlik register, loetletud liigid (veised, hobuslased, sead, lambad ja kitsed) ning muud loomakasvatusele huvipakkuvad liigid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Veebileht: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Abi number: XA 249/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Sardegna

Abikava nimetus: Legge regionale 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23 (aiuti per i danni alla produzione agricola).

Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008. Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR

Õiguslik alus: L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23.

Deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23) Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR. Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR».

Deliberazione della Giunta regionale n. 34/19 del 19 giugno 2008

Modifica della deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 — recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23). Direttive di attuazione».

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 2007. ja 2008. aastal saadud kahjude hüvitamiseks suunatud abikava rahastamispaketti suurus on 740 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Tapetud veiste hüvitamiseks antav abi:






  — | 100 % summast, mis on arvutatud 19. juuni 2008. aasta piirkondliku korralduse D.G.R. 34/19 A lisas sätestatud rakenduseeskirjade punktis 2 esitatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- | --- |

1.

Tapetud veiste hüvitamiseks antav abi:

—

100 % summast, mis on arvutatud 19. juuni 2008. aasta piirkondliku korralduse D.G.R. 34/19 A lisas sätestatud rakenduseeskirjade punktis 2 esitatud menetluse kohaselt.

| 2. | Saamata jäänud tulu hüvitamiseks antav abi:






  — | 100 % saamata jäänud tulust, mis on arvutatud 19. juuni 2008. aasta piirkondliku korralduse D.G.R. 34/19 B lisas sätestatud rakenduseeskirjade punktis 2 esitatud menetluse kohaselt |
| --- | --- | --- |

2.

Saamata jäänud tulu hüvitamiseks antav abi:

—

100 % saamata jäänud tulust, mis on arvutatud 19. juuni 2008. aasta piirkondliku korralduse D.G.R. 34/19 B lisas sätestatud rakenduseeskirjade punktis 2 esitatud menetluse kohaselt

Rakendamise kuupäev: Mõlemat abikava kohaldatakse kahjude suhtes, mida ettevõtted kandsid enne 1. jaanuari 2007

Abikava kestus: Kuni 31. detsembrini 2008

Abi eesmärk: Tapetud veiste hüvitamiseks antavat abi kohaldatakse määruse artikli 10 lõike 2 punkti a alapunkti i tähenduses ja selle eesmärk on anda alates 2007.–2008. aastast piirkonna veisekasvatajatele, kes olid sunnitud tapma tuberkuloosiga nakatunud loomad, täiendavat abi, et hüvitada ministri 10. oktoobri 2006. aasta määrusega kehtestatud määra ja ISMEA (Institute for Studies, Research and Information on the Agricultural Market — Põllumajandusturualas(t)e Uuringute, Teadustöö ja Teabe Instituut) poolt iga kahe nädala tagant koostatavate bülletäänide kohase loomade turuväärtuse vahe, millest on vajaduse korral maha arvatud liha müügist saadud tulu.

Abisummast arvatakse maha summad, mis põllumajandustootjad on saanud vabatahtlike või subsideeritud kindlustusskeemide kaudu.

Saamata jäänud tulu hüvitamiseks suunatud abi antakse määruse artikli 10 lõike 2 punkti a alapunkti ii tähenduses ja selle eesmärk on hüvitada piirkonna veisekasvatajatele, kelle ettevõtted asuvad veiste tuberkuloosi puhangu keskmes, saamata jäänud tulu, mis tulenes veiste tuberkuloosi likvideerimise kava kohaselt tervishoiuasutuste kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisest ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008. Kõnealused meetmed hõlmasid järgmist:

aretamise keelamine (vähenes vasikate sündimus = vähenes liha tootmine = tulu jäi saamata);

karja uuendamise keelamine (mistõttu on pärast kohustuslikku tapmist raske karja taastada ja seetõttu vähenes vasikate sündimus = vähenes liha tootmine = tulu jäi saamata).

Abisummast arvatakse maha summad, mis põllumajandustootjad on saanud vabatahtlike või subsideeritud kindlustusskeemide kaudu

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatus: veised

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale |
| Via Roma 223 |
| I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti) |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale

Via Roma 223

I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti)

| Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale |
| --- |
| Via Pessagno 4 |
| I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito) |

Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito)

Veebileht: „Deliberazione n. 13/26, del 4 marzo 2008” tekst on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104215.pdf

A lisa:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104235.pdf

B lisa:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104251.pdf

„Deliberazione n. 34/19, del 19 giugno 2008” tekst on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080619175155.pdf

A lisa (D.G.R. 34/19):

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624122917.pdf

B lisa:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624123014.pdf

Stefania MANCA

Direttore ad interim

Servizio sostegno delle imprese agricole e sviluppo delle competenze

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/14

---

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotlust käsitleva teatise tagasivõtmine

(2008/C 268/05)

10. juunil 2008 sai EFTA Järelevalveamet Norralt taotluse vastavalt EMP lepingu XVI lisa punktis 4 osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1) artikli 30 lõikele 4 arvata kõnealuse õigusakti reguleerimisalast välja nafta ja gaasi leiukohtade uuringud ja kaevandamine Norra mandrilaval ja maagaasi transportimine Norras tootmisetapi torustiku kaudu.

Teatis Norra taotluse kohta avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 180, 17.7.2008, lk 18 ja EMP kaasandes nr 43 17. juulil 2008, lk 35.

17. juuli 2008. aasta kirjas teavitas Norra valitsus EFTA Järelevalveametit, et võtab Norra direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse viivitamatult tagasi.

Seetõttu asendatakse eelmine teatis käesoleva teatisega ja järelevalveamet loeb taotluse tagasivõetuks. Sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ endiselt Norra mandrilaval nafta ja gaasi leiukohtade uuringute ja kaevandamise ja Norras tootmisetapi torustiku kaudu maagaasi transportimise suhtes.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/15

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/138/08

(2008/C 268/06)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avaliku konkursi EPSO/AD/138/08 malta keele juristide-lingvistide (palgaaste AD 7) reservnimekirja koostamiseks.

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teatajas C 268 A, 23. oktoobril 2008 ainult saksa, inglise ja prantsuse keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel http://europa.eu/epso

---

Euroopa Toiduohutusamet

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/16

---

Osalemiskutse Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale

(2008/C 268/07)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on Euroopa Liidu toidu- ja söödaohutuse riskihindamise alus. Liikmesriikide pädevate asutustega tihedat koostööd tehes ning sidusrühmadega avalikult nõu pidades pakub EFSA sõltumatut teadusnõuannet ja selget teavet olemasolevate ning tekkivate riskide kohta.

Amet korraldab valikumenetluse, et koostada järgmine reservnimekiri:

EFSA TEADUSKOMISJONIDE JA TEADUSKOMITEE LIIKMETEKS KANDIDEERIVAD TEADUSEKSPERDID:

| — | loomade tervise ja heaolu komisjon (AHAW); |
| --- | --- |

—

loomade tervise ja heaolu komisjon (AHAW);

| — | bioloogiliste ohtude komisjon (BIOHAZ); |
| --- | --- |

—

bioloogiliste ohtude komisjon (BIOHAZ);

| — | toiduahelas olevate saasteainete komisjon (CONTAM); |
| --- | --- |

—

toiduahelas olevate saasteainete komisjon (CONTAM);

| — | loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjon (FEEDAP); |
| --- | --- |

—

loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjon (FEEDAP);

| — | geneetiliselt muundatud organismide komisjon (GMO); |
| --- | --- |

—

geneetiliselt muundatud organismide komisjon (GMO);

| — | dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjon (NDA); |
| --- | --- |

—

dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjon (NDA);

| — | taimetervise komisjon (PLH); |
| --- | --- |

—

taimetervise komisjon (PLH);

| — | taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjon (PPR); |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjon (PPR);

| — | teaduskomitee (SC). |
| --- | --- |

—

teaduskomitee (SC).

Viide: EFSA/E/2008/002

Käesolev osalemiskutse on suunatud teadlastele, kes soovivad kandideerida Euroopa Toiduohutusameti loomade tervise ja heaolu komisjoni (AHAW), bioloogiliste ohtude komisjoni (BIOHAZ), toiduahelas olevate saasteainete komisjoni (CONTAM), loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjoni (FEEDAP), geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (GMO), dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni (NDA), taimetervise komisjoni (PLH), taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjoni (PPR) ning teaduskomitee (SC) liikmeks, eesmärgiga leida nende ülesannete jaoks kõige sobivamad Euroopa teadlased.

EUROOPA TOIDUOHUTUSAMET

EFSA on Euroopa Liidu toidu- ja söödaohutuse riskihindamise süsteemi alus. Amet pakub praeguste ja tulevaste riskide kohta teadusnõuannet, millele tuginevad Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide riskihaldurite poliitika ning otsused. Ameti kõige tähtsam ülesanne on pakkuda läbipaistvat ja sõltumatut teadusnõuannet ning selget teavet, mis põhineb kõige uuematel teadusmeetoditel ning värskeimatel andmetel.

EFSA koondab toidu- ja söödaohutuse valdkonnas Euroopa parimaid riskihindamise spetsialiste, kes tegutsevad autonoomse iseseisva organisatsiooni nimel ja sõltumatult, et pakkuda Euroopa institutsioonidele ja liikmesriikidele kõrgetasemelist teadusnõuannet.

Amet järgib teaduslike tippteadmiste, avatuse, läbipaistvuse, sõltumatuse ja reageerimisvõime põhimõtteid. Sõltumatult, avatult ja läbipaistvalt töötades pakub EFSA parimat võimalikku teadusnõuannet, aidates sel teel tugevdada Euroopa toidu- ja söödaohutuse süsteemi.

EFSA teaduskomisjonide ja teaduskomitee roll

Teaduskomisjonide ülesanne on koostada ameti teaduslikke arvamusi ja pakkuda oma pädevusvaldkonnas vajaduse korral muud nõu.

Teaduskomisjonid koosnevad tavaliselt 21 sõltumatust teaduseksperdist.

Teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmed määratakse kolmeaastaseks ametiajaks, mida on võimalik kaks korda pikendada, ning nad peaksid olema valmis osalema ja andma oma panuse kõikidel komisjoni koosolekutel, kus võetakse vastu arvamusi, teadusaruandeid või suunisdokumente. Eeldatavasti toimuvad teaduskomitee ja teaduskomisjonide kahepäevased koosolekud olenevalt töökoormusest kuus kuni kümme korda aastas ja tavaliselt Itaalias Parmas. Komisjoni liikmetelt oodatakse vajaduse korral ka osalemist töörühmades. Koosolekud toimuvad inglise keeles ja enamik dokumente on samuti inglise keeles. Kandidaadid peaksid arvestama seda, et koosolekutel osalemine eeldab üldiselt ettevalmistumist.

Iga teaduskomisjoni esimees on ka koos kuue muu teaduseksperdiga EFSA teaduskomitee liige.

Teaduskomisjonide liikmetel on õigus saada iga terve koosolekupäeva eest hüvitist, mille suuruse määrab EFSA haldusnõukogu (2008. aastal 300 EUR). Lisaks kaetakse teadusekspertide päevarahad ja reisikulud kooskõlas EFSA ekspertide koosolekute hüvitiste suunistega.

Loomade tervise ja heaolu komisjon (AHAW)

Loomade tervise ja heaolu komisjon annab teadusnõuannet loomahaiguste ja loomade heaolu kõigi aspektide kohta. Komisjoni töö hõlmab peamiselt toiduloomi, sealhulgas kalu.

Komisjon hindab riske teadusandmete läbivaatamise alusel, et hinnata konkreetse ohu tagajärjel tekkivaid riske. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide teaduspõhise aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel loomade tervishoiu ja heaolu komisjoni põhiteemade jaotises.

Bioloogiliste ohtude komisjon (BIOHAZ)

Bioloogiliste ohtude teaduskomisjon annab sõltumatut teadusnõuannet bioloogiliste ohtude kohta seoses toiduohutuse ja toidust põhjustatud haigustega. See hõlmab järgmisi teemasid:

| — | toidust põhjustatud zoonoosid (inimestele ülekanduvad loomahaigused); |
| --- | --- |

—

toidust põhjustatud zoonoosid (inimestele ülekanduvad loomahaigused);

| — | transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad (BSE/TSE); |
| --- | --- |

—

transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad (BSE/TSE);

| — | toiduaiente mikrobioloogia; |
| --- | --- |

—

toiduaiente mikrobioloogia;

| — | toiduhügieen ja sellega seotud jäätmekäitlusküsimused. |
| --- | --- |

—

toiduhügieen ja sellega seotud jäätmekäitlusküsimused.

See komisjon on üks EFSA põhisuunajaid BSE/TSE-ga seotud tegevuses.

Komisjon hindab riske, et anda riskihalduritele teaduslikke arvamusi ja nõuandeid. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel bioloogiliste ohtude komisjoni põhiteemade jaotises.

Toiduahelas olevate saasteainete komisjon (CONTAM)

Toiduahelas olevate saasteainete komisjon annab sõltumatut teadusnõuannet saasteainete ja soovimatute ainete kohta toiduahelas, nagu looduslikud toksiinid, mükotoksiinid ja lubamatute ainete jäägid, mida teised komisjonid ei käsitle.

Komisjon hindab riske, et anda riskihalduritele teaduslikke arvamusi ja nõuandeid. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel toiduahelas olevate saasteainete komisjoni põhiteemade jaotises.

Loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjon (FEEDAP)

Loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjon annab sõltumatut teadusnõuannet loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete ohutuse ja/või tõhususe kohta. Komisjon hindab nende ohutust ja/või tõhusust sihtliigile, kasutajale, loomset päritolu toodete tarbijale ja keskkonnale. Samuti käsitleb komisjon loomasöödas kasutatavate bioloogiliste ja keemiliste toodete ja ainete tõhusust.

Komisjoni töövaldkonda kuuluvad suures osas ained, mida EFSA peab enne Euroopa Liidus kasutamiseks lubamist hindama.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel loomasöödas kasutatavate lisaainete ja toodete või ainete komisjoni põhiteemade jaotises.

Geneetiliselt muundatud organismide komisjon (GMO)

Geneetiliselt muundatud organismide komisjon annab sõltumatut teadusnõuannet järgmistel teemadel:

| — | geneetiliselt muundatud organismid, nagu taimed, loomad ja mikroorganismid; |
| --- | --- |

—

geneetiliselt muundatud organismid, nagu taimed, loomad ja mikroorganismid;

| — | geneetiliselt muundatud toit ja sööt. |
| --- | --- |

—

geneetiliselt muundatud toit ja sööt.

Komisjon hindab riske, et anda riskihalduritele teaduslikke arvamusi ja nõuandeid. Komisjon hindab riske teadusandmete läbivaatamise alusel, et hinnata konkreetse geneetiliselt muundatud organismi ohutust. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel. Suure osa komisjoni tööst moodustab avalduste hindamine, kuivõrd EFSA peab hindama kõiki geneetiliselt muundatud toiduaineid ja sööti enne nende kasutamise lubamist Euroopa Liidus.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel geneetiliselt muundatud organismide jaotises.

Dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjon (NDA)

Dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjon tegeleb dieettoiduainete (toiduainetega, mis peavad rahuldama teatud elanikkonnarühmade konkreetseid toitainevajadusi), inimeste toitumise ja toiduallergiate küsimustega. Samuti annab ta nõu teistel asjakohastel teemadel, nagu uuendtoit (toiduained või koostisained, mida ei ole Euroopa Liidus olulisel määral tarbitud enne 15. maid 1997).

Komisjon hindab riske teadusandmete läbivaatamise alusel, näiteks seoses toiduallergiate ja uuendtoiduga, ning annab teadusnõuannet inimeste toitumise ning toiduainete, toidu koostisainete ja toodete toiteväärtuse kohta. Samuti hõlmab komisjoni tegevus hindamist, kas väited toiduainete tervise-eeliste või toiteväärtuse kohta on teaduslikult usaldusväärsed ja õigustatud, ning tööd elanikkonna tarbimise kontrollandmetega. Komisjon annab riskihalduritele teaduslikke arvamusi ja nõuannet. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel. Üksikasjalik teave EFSA rolli kohta toitumis- ja terviseväidete valdkonnas on EFSA kodulehel toitumis-ja terviseväidete jaotises ning dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni põhiteemade jaotises.

Taimetervise komisjon (PLH)

Taimetervise komisjon annab sõltumatut teadusnõuannet Euroopa Liidus taimi, taimesaadusi ja bioloogilist mitmekesisust kahjustada võivate taimekahjurite ohtude kohta. Komisjon vaatab need riskid läbi ja hindab neid toiduahela ohutuse ja turvalisuse seisukohast.

Komisjon hindab riske teadusandmete läbivaatamise alusel, et hinnata konkreetse küsimuse riske. See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel taimetervise komisjoni põhiteemade jaotises.

Taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjon (PPR)

Taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjon annab sõltumatut teadusnõuannet taimekaitsevahendite (pestitsiidide) ja nende jääkidega seotud riskide hindamise kohta, jälgides riske kasutajale/töötajale, tarbijale ja keskkonnale.

See aitab tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Komisjon teeb tihedat koostööd pestitsiidide riskide vastastikuste eksperdihinnangute üksusega, kes vastutab Euroopa Liidu uute või olemasolevate taimekaitsevahendite toimeainete vastastikuste eksperdihinnangute eest. Taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjonilt palutakse arvamust mis tahes küsimustes, mida ei ole võimalik lahendada nimetatud menetlusega, või kui on vaja põhjalikumaid teadusjuhiseid, peamiselt toksikoloogia, ökotoksikoloogia, pestitsiidide ja nende jääkide keskkonnas käitumise valdkonnas. Teine ülesanne on ajakohastada taimekaitsevahendite riskide hindamise olemasolevaid Euroopa suunisdokumente ja koostada dokumente uutes teadusvaldkondades.

Üksikasjalik teave EFSA tegevuse kohta pestitsiidide valdkonnas on pestitsiidide jaotises.

Üksikasjalik teave komisjoni kohta on EFSA veebilehel taimekaitsevahendite ja nende jääkide komisjoni põhiteemade jaotises.

Teaduskomitee (SC)

Teaduskomiteesse kuulub iga teaduskomisjoni esimees ja kuus (6) muud teaduseksperti.

EFSA teaduskomitee ülesanne on toetada EFSA horisontaalset tegevust teadusküsimustes ja anda EFSA tegevdirektorile strateegilist nõuannet. Samuti vastutab komitee üldise koordineerimise eest, et tagada teaduskomisjonides koostatavate teadusarvamuste järjepidevus. Teaduskomitee keskendub ühtlustatud riskihindamise metoodikate väljatöötamisele valdkondades, kus kogu Euroopa Liitu hõlmav lähenemine ei ole veel kindlaks määratud.

Teaduskomitee annab teaduslikke arvamusi ja nõuandeid riskihalduritele, et tagada Euroopa poliitika ja õigusaktide kindel alus ning toetada riskihaldureid otsuste tegemisel.

Üksikasjalik teave on EFSA veebilehel teaduskomitee põhiteemade jaotises.

Lisateave teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete valimise kohta on teaduskomitee ja teaduskomisjonide asutamise ja tegevuse otsuses:

http://www.efsa.eu.int/EFSA/DocumentSet/mb_32ndmeet_annex_a_en_4_1,2.pdf?ssbinary=true

Lisateave teaduskomisjonide kohta:

www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_ScientificPanels.htm

Valikumenetlus

Kandidaatidel palutakse märkida avalduse vormil, mis teaduskomisjoni ja/või teaduskomiteed nad eelistavad.

Nõuded

Pädevus ja kogemus

A.   Nõuded kandidaatidele

| i) | Toksikoloogia, ökotoksikoloogia, keskkonnateaduste, keemia, biokeemia, toiduainete tehnoloogia, farmakoloogia, veterinaaria, meditsiini, farmaatsia, bioloogia, bioteaduste, agronoomia/põllumajandusteaduse, toiduainete mikrobioloogia, epidemioloogia, töötervishoiu, rahvatervise või muus rahvatervisega seotud valdkonna magistri- või doktorikraad; |
| --- | --- |

i)

Toksikoloogia, ökotoksikoloogia, keskkonnateaduste, keemia, biokeemia, toiduainete tehnoloogia, farmakoloogia, veterinaaria, meditsiini, farmaatsia, bioloogia, bioteaduste, agronoomia/põllumajandusteaduse, toiduainete mikrobioloogia, epidemioloogia, töötervishoiu, rahvatervise või muus rahvatervisega seotud valdkonna magistri- või doktorikraad;

| ii) | vähemalt kümme (10) aastat töökogemust valitud komisjoni(de) pädevusvaldkonnas ametitasemel, kus on nõutav eelmainitud pädevus; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kümme (10) aastat töökogemust valitud komisjoni(de) pädevusvaldkonnas ametitasemel, kus on nõutav eelmainitud pädevus;

| iii) | hea inglise keele oskus; |
| --- | --- |

iii)

hea inglise keele oskus;

| iv) | kandidaadid peavad täitma avaldusvormi juurde kuuluva huvide deklaratsiooni põhjalikult, tõeselt ja täielikult. Pidage meeles, et kui avaldusvormi see osa ei ole täielikult täidetud, avaldust ei käsitleta;
  Üksikasjalik teave huvide deklaratsiooni kohta:
  http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true |
| --- | --- |

iv)

kandidaadid peavad täitma avaldusvormi juurde kuuluva huvide deklaratsiooni põhjalikult, tõeselt ja täielikult. Pidage meeles, et kui avaldusvormi see osa ei ole täielikult täidetud, avaldust ei käsitleta;

Üksikasjalik teave huvide deklaratsiooni kohta:

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true

| v) | kandidaadid peavad olema Euroopa ühenduste või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi või Euroopa Liidu kanditaatriigi kodanikud. Euroopa-välisest riigist pärit eksperdid võivad samuti kandideerida, kuid neid võetakse arvesse üksnes juhul, kui nõutud tasemel eksperte Euroopa ekspertide seast ei leita. |
| --- | --- |

v)

kandidaadid peavad olema Euroopa ühenduste või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi või Euroopa Liidu kanditaatriigi kodanikud. Euroopa-välisest riigist pärit eksperdid võivad samuti kandideerida, kuid neid võetakse arvesse üksnes juhul, kui nõutud tasemel eksperte Euroopa ekspertide seast ei leita.

B.   Valikukriteeriumid

| — | Teadusliku riskihindamise kogemus ja/või teadusliku nõustamise kogemus valdkondades, mis on seotud toidu- ja söödaohutusega üldiselt, eelkõige teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjoni pädevusse ja ekspertvaldkonda kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

—

Teadusliku riskihindamise kogemus ja/või teadusliku nõustamise kogemus valdkondades, mis on seotud toidu- ja söödaohutusega üldiselt, eelkõige teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjoni pädevusse ja ekspertvaldkonda kuuluvates küsimustes;

| — | eeskujulikud tõendatud teaduslikud ekspertteadmised ühes või eelistatult mitmes valdkonnas, mis on seotud teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjoni käsitletavate valdkondadega; |
| --- | --- |

—

eeskujulikud tõendatud teaduslikud ekspertteadmised ühes või eelistatult mitmes valdkonnas, mis on seotud teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjoni käsitletavate valdkondadega;

| — | teadustööde ja publikatsioonide retsenseerimise kogemus eelkõige valdkondades, mida käsitleb teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjon; |
| --- | --- |

—

teadustööde ja publikatsioonide retsenseerimise kogemus eelkõige valdkondades, mida käsitleb teaduskomitee või eelistatud teaduskomisjon;

| — | mitmesugustest teadusharudest ja allikatest pärit keeruka teabe ja dokumentide analüüsi ning teaduslike arvamuste ja aruannete koostamise kogemus; |
| --- | --- |

—

mitmesugustest teadusharudest ja allikatest pärit keeruka teabe ja dokumentide analüüsi ning teaduslike arvamuste ja aruannete koostamise kogemus;

| — | erialane töökogemus multidistsiplinaarses keskkonnas, eelistatult rahvusvahelises kontekstis; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus multidistsiplinaarses keskkonnas, eelistatult rahvusvahelises kontekstis;

| — | teadusprojektide juhtimise kogemus; |
| --- | --- |

—

teadusprojektide juhtimise kogemus;

| — | tõendatud suhtlemisoskus, mis põhineb õpetamiskogemusel, avalikel esinemistel, aktiivsel osalusel koosolekutes, publikatsioonidel. |
| --- | --- |

—

tõendatud suhtlemisoskus, mis põhineb õpetamiskogemusel, avalikel esinemistel, aktiivsel osalusel koosolekutes, publikatsioonidel.

Nõuetele vastavad avaldused esitatakse ametile võrdlevaks hindamiseks, mis viiakse läbi nimetatud valikukriteeriumide alusel. EFSA-l on õigus pidada kandidaadi avalduses kirjeldatud erialase kogemuse üle nõu kolmandate isikutega.

Teaduskomisjonide ja teaduskomitee liikmed määrab haldusnõukogu tegevdirektori ettepanekul.

Lisaks teaduskomiteele võivad kandidaadid märkida kahe (2) teaduskomisjoni eelistuse, kuid nad määratakse üksnes ühe komisjoni liikmeks. Kandidaadi võib tema eelneval nõusolekul määrata ka sellesse teaduskomisjoni, kuhu ta ei kandideerinud. Nõuetele vastav, kuid liikmeks mitte nimetatud kandidaat võidakse arvata varunimekirja juhuks, kui mõni liikmekoht vabaneb, või teda võidakse paluda anda oma panus teaduskomisjoni tegevusse komisjoni mõne töörühma erieksperdina.

Kõigi lõppvooru jõudnud ekspertidega võetakse ühendust ja neilt palutakse nõusolekut nende andmete lisamiseks EFSA ekspertide andmebaasi.

Üksikasjalik teave EFSA ekspertide andmebaasi kohta:

http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/WhoWeAre/efsa_locale-1178620753812_1178712806106.htm

Sõltumatus ning kohustumise ja huvide deklaratsioon

Teaduskomisjonide liikmed määratakse personaalselt. Kandidaadid peavad avaldusele lisama deklaratsiooni selle kohta, et nad kohustuvad tegutsema sõltumatult mis tahes välisest mõjust, ning deklaratsiooni huvide kohta, mis võivad kahjustada nende sõltumatust.

Võrdsed võimalused

EFSA jälgib hoolikalt, et tema menetlustes kohaldataks võrdse kohtlemise põhimõtteid.

Avalduste esitamine

Kandidaatidel tuleb esitada avaldus koos huvide deklaratsiooniga elektrooniliselt EFSA veebilehe kaudu aadressil www.efsa.europa.eu

E-posti teel saadetud avaldusi vastu ei võeta.

Värbamismenetluse lihtsustamiseks palume kandidaatidel täita avaldusvorm inglise keeles.

Kõigile osalemiskutsele vastanud kandidaatidele teatatakse valikumenetluse tulemused e-posti teel.

EFSA nõutud isikuandmeid käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kandidaatide esitatud isikuandmeid töödeldakse selleks, et käsitleda avaldusi seoses võimaliku eelvaliku ja EFSA eksperdiks töölevõtmisega.

Avalduste esitamise lõpptähtpäev

Avaldused tuleb saata hiljemalt 7. jaanuari 2009. aasta keskööks (kohaliku aja järgi, GMT + 1). Tähitud kirjade korral võetakse arvesse postitempli kuupäeva.

Tähelepanu! Avalduste suure arvu tõttu võib avalduste esitamise tähtpäeva lähenedes esineda süsteemis suure koguse andmete töötlemisel probleeme. Sel põhjusel soovitame saata avalduse aegsasti enne lõpptähtpäeva.

Märkus:

Kui käesoleva teate ingliskeelne ja muukeelne versioon ei kattu või nende vahel esineb lahknevusi, kehtib ingliskeelne versioon.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/23

---

RIIGIABI — SAKSAMAA

Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) — VKE lisatoetus M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH investeeringule

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 268/08)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 17. juuni 2008. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused abi kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Office: SPA3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Office: SPA3 6/5

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Saksamaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

PROJEKT

2. juuni 2006. aasta kirjas teatas Saksamaa komisjonile kavatsusest anda ettevõtjale Magdeburger Artolith GmbH (edaspidi „M.A.L.”) lisaks kehtivate regionaalabikavade raames antud regionaalabile 15 % VKE lisatoetust tehase rajamiseks sünteetilise vaiguga töödeldud kiviplaatide tootmiseks.

M.A.L. asub Magdeburgis, mis kuulub abistatavate piirkondade hulka vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. M.A.L.-i asutas 2005. aastal rühm füüsilisi isikuid, nn „Artholithi algatusrühm”. M.A.L.-i ainuomanik ja juht on hr Andreas Gratz. Kiviplaatide tootmiseks ostis M.A.L. ettevõtjalt Breton SpA vajalikud seadmed, tehnoloogia ja oskusteabe hinnaga 36 800 000 EUR.

49 800 000 EUR maksva projekti rahastamiseks kasutab M.A.L. lisaks taotletud abile (20 177 593 EUR) omavahendeid (Breton SpA vahefinantseering 7 000 000 EUR) ja pangalaenu (22 708 800 EUR).

Hinnang abisaaja staatusele VKEna

Kuna kõnealuse abi puhul ületatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (edaspidi „VKE määrus”) (1) artiklis 6 sätestatud ülemmäärasid, täitis Saksamaa oma menetluskohustuse teavitada komisjoni VKE lisatoetusest enne selle andmist. Sarnaselt varasemate otsustega piirdub komisjoni hinnang sellisel juhul küsimusega, kas abisaajat saab lugeda VKEks ning kas tal on seega õigus saada 15 % VKE lisatoetust osana kavandatavast abisummast.

Komisjoni soovituse (mis käsitleb mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust) (2) (edaspidi „VKE soovitus”) lisa artiklis 2 on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad määratletud kui ettevõtjad, milles on vähem kui 250 töötajat ning mille aastakäive ei ületa 50 miljonit EUR ja/või mille aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit EUR. Nimetatud piirmäärade järgimise hindamiseks peab komisjon kõigepealt määratlema lähteandmed. Selleks on vaja teada, kas M.A.L. on „autonoomne”, „partner-” või „seotud” ettevõtja VKE soovituse lisa artikli 3 tähenduses.

Komisjon kahtleb, kas M.A.L. saab olla autonoomne ettevõtja, arvestades tema tugevaid lepingulisi suhteid ettevõtjaga Breton SpA, mis viitavad selle, et M.A.L. ja Breton SpA võivad olla partner- või seotud ettevõtjad. Enne kiviplaatide tootmiseks vajalike masinate ja oskusteabe tarnelepingu allakirjutamist investeeris Breton SpA M.A.L.-i 7 000 000 EUR. M.A.L.-i ja Breton SpA vahelise lepingu kohaselt on Breton SpA osalus määratletud kasumis osalemise õigustena (sks. k Genussrechtskapital). M.A.L.-i 2005. aasta bilansis on nimetatud osalus kajastatud omakapitalina. Komisjon on teadlik, et eri liikmesriigid on vägagi erinevatel seisukohtadel selle suhtes, kas teatavat liiki vaheinvesteeringuid käsitleda omakapitali või võlana. Siiski kahtleb komisjon hindamise praeguses järgus uuritud teabe põhjal selles, et kasumis osalemise õigusi (Genussrechtskapital) käsitlev leping M.A.L.-i ja Breton SpA vahel on puhtalt laenuleping ning ei too kaasa nende ettevõtjate vahelist partnerlust või sidemeid. Nimetatud kahtlused põhinevad mitmel asjaolul. Esiteks sisaldab eespool nimetatud leping sätteid, mille kohaselt osalusõigused on antud piiramata ajaks ning on negatiivse kogutulemuse korral allutatud isegi M.A.L.-i registreeritud aktsiakapitalile. Teiseks moodustab Breton SpA osalus 2005. aasta bilansi kohaselt rohkem kui 25 % M.A.L.-i omakapitalist. Kolmandaks peab M.A.L. tarnelepingu kohaselt oma reklaamides, turundusstrateegiates ja veebilehel viitama Bretoni kaubamärkidele ja tehnoloogiale. See osutab veel ühele võimalikule seosele kõnealuste ettevõtjate vahel, kuna Breton võib olla huvitatud oma tehnoloogia ja toodete toomisest Saksamaa turule. Neljandaks nõustus Breton SpA võimaldama M.A.L.-ile vajaduse korral lisakapitali. Sellise tingimuse esitasid Saksamaa ametiasutused M.A.L.-ile antud pangalaenu tagamiseks.

Esialgse uurimismenetluse käigus müüs Breton oma osalemisõigused (Genussrechtskapital) M.A.L.-is Šveitsi äriühingule, keda Saksamaa hinnangul võib määratleda kui institutsioonilist investorit VKE soovituse lisa artikli 3 lõike 2 punkti c tähenduses. Seega ei saaks Breton SpA ja M.A.L. enam partnerettevõtjad olla. Siiski ei olnud komisjonil olemasoleva teabe põhjal võimalik otsustada, kas kõnealune Šveitsi äriühing on tõepoolest institutsiooniline investor VKE soovituse tähenduses või tegutseb ta Breton SpA huvides.

Kui M.A.L. ja Breton SpA on partner- või seotud ettevõtjad, peaks komisjon VKE soovituse lisa artiklis 6 sätestatud piirmäärade arvutamisel arvesse võtma ka Breton SpA ja tema osalusega kontserni töötajate arvu ning käivet ja/või bilansimahtu. Sellisel juhul ületaksid kõnealused näitajad suurelt VKE soovituses sätestatud piirmäärasid.

Olemasolevale teabele toetudes on komisjonil kahtlusi, kas M.A.L.-i saab lugeda väikese või keskmise suurusega ettevõtjaks ning kas teatatud 15 % VKE lisatoetus on ühisturuga kokkusobiv.

KIRJA TEKST

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren.

| (2) | Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733). |
| --- | --- |

(2)

Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733).

| (3) | Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt.

| (4) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte.

| (5) | Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft. |
| --- | --- |

(5)

Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Beihilfeempfänger

| (6) | Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz. |
| --- | --- |

(6)

Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz.

| (7) | Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt. |
| --- | --- |

(7)

Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt.

| (8) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung. |
| --- | --- |

(8)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung.

| (9) | Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007.

2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (10) | Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten). |
| --- | --- |

(10)

Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten).

| (11) | [...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. |
| --- | --- |

(11)

[...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern.

| (12) | [...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘). |
| --- | --- |

(12)

[...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘).

| (13) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(13)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (14) | Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist. |
| --- | --- |

(14)

Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist.

| (15) | Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘. |
| --- | --- |

(15)

Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘.

| (16) | Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:






  — | es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA, |
| --- | --- | --- |

(16)

Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:

—

es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA,

| — | kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und |
| --- | --- |

—

kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und

| — | Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander. |
| --- | --- |

—

Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander.

| (17) | Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs). |
| --- | --- |

(17)

Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs).

| (18) | Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte. |
| --- | --- |

(18)

Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte.

| (19) | Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist. |
| --- | --- |

(19)

Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist.

| (20) | Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden. |
| --- | --- |

(20)

Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden.

| (21) | Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus. |
| --- | --- |

(21)

Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus.

| (22) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8). |
| --- | --- |

(22)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8).

| (23) | Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu. |
| --- | --- |

(23)

Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu.

| (24) | Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(24)

Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück.

| (25) | Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen. |
| --- | --- |

(25)

Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen.

| (26) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört. |
| --- | --- |

(26)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört.

| (27) | Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen: |
| --- | --- |

(27)

Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen:

Image

2.2.   Investitionsvorhaben und Kosten

| (28) | M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert. |
| --- | --- |

(28)

M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert.

| (29) | Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf: | Gesamtkosten (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge | [...] |
| Gesamt | 49 800 000 |

(29)

Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf:

Gesamtkosten (EUR)

Grundstück

[...]

Gebäude

[...]

Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge

[...]

Gesamt

49 800 000

| (30) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik. |
| --- | --- |

(30)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik.

2.3.   Finanzierung

| (31) | Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:






  Quelle | Betrag (EUR) Nennwert |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘) | 7 000 000 |
| (Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften) | 22 708 800 |
| Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung | 9 705 500 |
| Investitionszulage | 10 385 800 |
| Gesamt | 49 800 000 |

(31)

Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:

Quelle

Betrag (EUR) Nennwert

Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘)

7 000 000

(Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften)

22 708 800

Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung

9 705 500

Investitionszulage

10 385 800

Gesamt

49 800 000

| (32) | Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden. |
| --- | --- |

(32)

Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden.

2.4.   Rechtsgrundlage

| (33) | Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:






  — | Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘), |
| --- | --- | --- |

(33)

Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:

—

Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘),

| — | Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11), |
| --- | --- |

—

Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11),

| — | Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12). |
| --- | --- |

—

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12).

2.5.   Art/Höhe der Beihilfe und Beihilfeintensität

| (34) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13). |
| --- | --- |

(34)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13).

| (35) | Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden. |
| --- | --- |

(35)

Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden.

| (36) | Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14). |
| --- | --- |

(36)

Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14).

| (37) | Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt. |
| --- | --- |

(37)

Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

| (38) | Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. |
| --- | --- |

(38)

Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.

3.1.   Anmeldungspflicht

| (39) | Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen. |
| --- | --- |

(39)

Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen.

| (40) | Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren. |
| --- | --- |

(40)

Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren.

3.2.   Vereinbarkeit/Würdigung der Kriterien für den KMU-Aufschlag

| (41) | Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(41)

Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung.

| (42) | In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen, und |
| --- | --- | --- |

(42)

In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen, und

| — | einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (43) | Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt. |
| --- | --- |

(43)

Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt.

3.2.1.   Eigenständiges Unternehmen?

| (44) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU. |
| --- | --- |

(44)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU.

| (45) | Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. |
| --- | --- |

(45)

Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben.

| (46) | Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet. |
| --- | --- |

(46)

Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet.

| (47) | Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L. |
| --- | --- |

(47)

Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L.

| (48) | Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat. |
| --- | --- |

(48)

Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat.

| (49) | Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen. |
| --- | --- |

(49)

Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen.

3.2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (50) | Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4). |
| --- | --- |

(50)

Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4).

| (51) | Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(51)

Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

| (52) | Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen. |
| --- | --- |

(52)

Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen.

| (53) | Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital. |
| --- | --- |

(53)

Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital.

| (54) | Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können. |
| --- | --- |

(54)

Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können.

3.2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (55) | Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat. |
| --- | --- |

(55)

Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat.

| (56) | Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um. |
| --- | --- |

(56)

Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um.

| (57) | Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen. |
| --- | --- |

(57)

Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen.

| (58) | Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen. |
| --- | --- |

(58)

Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen.

| (59) | Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar. |
| --- | --- |

(59)

Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar.

| (60) | Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag. |
| --- | --- |

(60)

Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag.

Bilanz von M.A.L.

| (61) | In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden. |
| --- | --- |

(61)

In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden.

Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (62) | Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren. |
| --- | --- |

(62)

Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren.

| (63) | Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt. |
| --- | --- |

(63)

Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt.

| (64) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(64)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück.

Liefervertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (65) | Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde. |
| --- | --- |

(65)

Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde.

| (66) | M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte. |
| --- | --- |

(66)

M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte.

Bürgschaftsvertrag zwischen M.A.L., Deutschland und Hypo Alpe-Adria AG

| (67) | Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde). |
| --- | --- |

(67)

Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde).

| (68) | Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist. |
| --- | --- |

(68)

Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist.

3.2.1.3.   M.A.L. und SFC

| (69) | Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist. |
| --- | --- |

(69)

Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist.

| (70) | Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt. |
| --- | --- |

(70)

Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt.

| (71) | Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L. |
| --- | --- |

(71)

Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L.

3.2.2.   Finanzielle Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen

| (72) | Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %. |
| --- | --- |

(72)

Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %.

| (73) | Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen. |
| --- | --- |

(73)

Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen.

| (74) | Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19). |
| --- | --- |

(74)

Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19).

| (75) | Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind. |
| --- | --- |

(75)

Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind.

| (76) | Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben. |
| --- | --- |

(76)

Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben.

| (77) | Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt. |
| --- | --- |

(77)

Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt.

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

| (78) | Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen.

| (79) | Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus. |
| --- | --- |

(79)

Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus.

5.   ENTSCHEIDUNG

| (80) | Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (81) | Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(81)

Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

| (82) | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.” |
| --- | --- |

(82)

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.”

---

(1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, 12. jaanuar 2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33).

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

2

(3)  Entscheidung der Kommission N 642/02 vom 1. Oktober 2003, ABl. C 284 vom 27.11.2003.

3

(4)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

4

(5)  Geschäftsgeheimnis

5

(6)  http://www.breton.it/dynamic/en/azienda/attivita.php

6

(7)  Die Klausel in § 6 des Vertrags lautet: ‚Die Genussrechte gewähren Gewinnrechte, die keine Mitgliedsrechte, insbesondere keine Teilnahme-, Mitwirkungs- und Stimmrechte in der Gesellschafterversammlung der M.A.L. beinhalten. Breton hat jedoch Anspruch auf Einsicht in den Jahresabschluss und den Erläuterungsbericht der M.A.L.‘

7

(8)  Die Klausel in § 3 des Vertrags lautet: ‚Weist M.A.L. in ihrem Jahresabschluss einen Jahresfehlbetrag aus, so nimmt das Genussrechts-Kapital am Verlust von M.A.L. bis zur vollen Höhe dadurch teil, dass das Genussrechts-Kapital vorrangig vor dem Stammkapital der Gesellschaft vermindert wird. Die Rückzahlungsansprüche von Breton reduzieren sich entsprechend‘.

8

(9)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

9

(10)  Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe (GA) ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ vom 6. Oktober 1969 in Verbindung mit den einschlägigen Bestimmungen von Teil II des 31. Rahmenplans zur GA. Die jüngste Verlängerung dieser Regelung wurde durch die Entscheidung der Kommission über die Beihilfe N 642/02 vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2) genehmigt.

10

(11)  Durch die Entscheidung N 142a/04 der Kommission vom 19. Januar 2005 genehmigt (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 4).

11

(12)  Durch die Entscheidung N 297/91 der Kommission vom 15. Juni 1991 genehmigt.

12

(13)  Im GA-Bescheid zählen die Kosten für Grundstück in Höhe von 1 800 000 EUR nicht zu den förderfähigen Kosten.

13

(14)  Gemäß der genehmigten und bis 2006 angewendeten Bürgschaftsregelung beläuft sich der Beihilfewert einer Bürgschaft auf 0,5 % der verbürgten Summe. Bei einer verbürgten Summe in Höhe von 17 258 612 EUR beläuft sich die Beihilfe auf 86 293 EUR. Ausgedrückt als Prozentsatz der Gesamtinvestition von 48 000 000 EUR beträgt die Beihilfe 0,17 %.

14

(15)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

15

(16)  Sache N 324/04, Sache N 457/04, N 560/04 und Sache N 122/05: Würde die Einzelanmeldungspflicht gemäß Randummer 3.13 der Verlängerungsentscheidung dahingehend ausgelegt, dass die Kommission eine vollständige Würdigung der Regionalbeihilfe (einschließlich der Frage, ob der Ausgangsbetrag die geltende Obergrenze nicht überschreitet und ob die Beihilfe auf der Grundlage der genehmigten Regelungen gewährt wird) vornehmen müsste, würde dies auf eine Benachteiligung der KMU gegenüber Großunternehmen hinauslaufen, da Großunternehmen bei gleichen förderfähigen Investitionskosten Beihilfen von bis zu 35 % dieser Kosten ohne Einzelanmeldungspflicht erhalten könnten.

16

(17)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/ Kommission, Slg. 3809.

17

(18)  Diesem Artikel zufolge gilt ein Unternehmen weiterhin als eigenständig, auch wenn der Schwellenwert von 25 % erreicht oder überschritten wird, sofern es sich um einen institutionellen Anleger handelt und unter der Bedingung, dass dieser nicht im Sinne von Absatz 3 einzeln oder gemeinsam mit dem betroffenen Unternehmen verbunden ist. Unternehmen sind verbunden, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. Es besteht die Vermutung, dass kein beherrschender Einfluss ausgeübt wird, sofern sich der Anleger nicht direkt oder indirekt in die Verwaltung des betroffenen Unternehmens einmischt.

18

(19)  Artikel 2 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung lautet: ‚Stellt ein Unternehmen am Stichtag des Rechnungsabschlusses fest, dass es auf Jahresbasis die in Artikel 2 genannten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl oder die Bilanzsumme über- oder unterschreitet, so verliert bzw. erwirbt es dadurch den Status eines mittleren Unternehmens, eines kleinen Unternehmens bzw. eines Kleinstunternehmens erst dann, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren zu einer Über- oder Unterschreitung kommt‘; dieser Artikel kommt jedoch nicht zum Tragen, da für vorausgehende Jahre keine Angaben verfügbar sind.

19

---

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 268/09)

| 1. | 15. oktoobril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Terex Corporation (edaspidi „Terex”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Fantuzzi Group (edaspidi „Fantuzzi”, Luksemburg/Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. oktoobril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Terex Corporation (edaspidi „Terex”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Fantuzzi Group (edaspidi „Fantuzzi”, Luksemburg/Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Fantuzzi: konteinerite käitlemisseadmed; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Fantuzzi: konteinerite käitlemisseadmed;

| — | Terex: mitmesuguste ehituses, infrastruktuuriarenduses, kaevandamisel ja jäätmekäitluses kasutatavate tootmisvahendite, sh konteinerite käitlemisseadmete, valmistamine. |
| --- | --- |

—

Terex: mitmesuguste ehituses, infrastruktuuriarenduses, kaevandamisel ja jäätmekäitluses kasutatavate tootmisvahendite, sh konteinerite käitlemisseadmete, valmistamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

23.10.2008

| 23.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---