# Euroopa Liidu C 22/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 22 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik22. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 22

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik22. jaanuar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | ECA |
| 2020/C 22/01 | Aruanne (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) eelarveaastal 2018 tekkinud tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu vastustega | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

ECA

2020/C 22/01

Aruanne (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) eelarveaastal 2018 tekkinud tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu vastustega

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

ECA

| 22.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/1

---

Aruanne (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) eelarveaastal 2018 tekkinud tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu vastustega

(2020/C 22/01)

| Lühidalt aruandest

  Ühtne kriisilahenduskord on ELi süsteem, mille abil hallatakse euroala raskustes olevate pankade kriisilahendust, milles on keskne roll Ühtsel Kriisilahendusnõukogul (SRB). Teised olulised osalejad on komisjon ja nõukogu. SRB teeb järelevalvet ühtse kriisilahendusfondi üle, mida võib kasutada kriisilahenduse eesmärgil. Kontrollikojal on kohustus esitada igal aastal aruanne asjakohaste tingimuslike kohustuste kohta.
  Seni ei ole ühtset kriisilahendusfondi kasutatud, kuid esimese kriisilahenduse ja muude otsustega ning ühtsele kriisilahendusfondile tehtavate ex ante osamaksetega on seotud palju õiguslikke probleeme. Eelarveaasta 2018 kohta teatas SRB tingimuslikest kohustustest, mis on seotud ex ante osamaksete õiguslike probleemidega, kuid mitte ühegi kriisilahendusotsusega. Me ei leidnud tõendeid, mis oleksid SRB hinnanguga vastuolus, kuid esitame kaks soovitust seoses SRB aruandlusega tingimuslike kohustuste kohta. |
| --- |

Lühidalt aruandest

Ühtne kriisilahenduskord on ELi süsteem, mille abil hallatakse euroala raskustes olevate pankade kriisilahendust, milles on keskne roll Ühtsel Kriisilahendusnõukogul (SRB). Teised olulised osalejad on komisjon ja nõukogu. SRB teeb järelevalvet ühtse kriisilahendusfondi üle, mida võib kasutada kriisilahenduse eesmärgil. Kontrollikojal on kohustus esitada igal aastal aruanne asjakohaste tingimuslike kohustuste kohta.

Seni ei ole ühtset kriisilahendusfondi kasutatud, kuid esimese kriisilahenduse ja muude otsustega ning ühtsele kriisilahendusfondile tehtavate ex ante osamaksetega on seotud palju õiguslikke probleeme. Eelarveaasta 2018 kohta teatas SRB tingimuslikest kohustustest, mis on seotud ex ante osamaksete õiguslike probleemidega, kuid mitte ühegi kriisilahendusotsusega. Me ei leidnud tõendeid, mis oleksid SRB hinnanguga vastuolus, kuid esitame kaks soovitust seoses SRB aruandlusega tingimuslike kohustuste kohta.

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Kokkuvõte | I.–XII. | 3 |
| Akronüümid ja lühendid | | 5 |
| Sissejuhatus | 1.–3. | 6 |
| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 4.–11. | 6 |
| Auditi ulatus | 4.–5. | 6 |
| Auditi lähenemisviis | 6.–11. | 6 |
| Tähelepanekud | 12.–62. | 8 |
| I osa. SRB tingimuslikud kohustused | 12.–53. | 8 |
| Kriisilahendusotsustest tulenevate kohtumenetlustega seotud tingimuslikud kohustused | 18.–33. | 10 |
| Võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud tingimuslikud kohustused | 34.–37. | 14 |
| Tingimuslikud kohustused, mis tulenevad pankade osamaksetest ühtsesse kriisilahendusfondi | 38.–48. | 15 |
| Halduskulude osamaksetega seotud tingimuslikud kohustused | 49.–52. | 18 |
| Kohtumenetlustega seotud lisateave | 53. | 19 |
| II osa. Komisjoni tingimuslikud kohustused | 54.–60. | 19 |
| III osa. Nõukogu tingimuslikud kohustused | 61.–62. | 20 |
| Järeldused ja soovitused | 63.–66. | 20 |
| lisa. Eelmise aasta soovituste põhjal võetud meetmed | | 22 |
| Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastused | | 23 |
| Komisjoni vastused | | 23 |
| Nõukogu vastused | | 23 |
| Auditirühm | | 24 |

Punkt

Lehekülg

Kokkuvõte

I.–XII.

3

Akronüümid ja lühendid

5

Sissejuhatus

1.–3.

6

Auditi ulatus ja lähenemisviis

4.–11.

6

Auditi ulatus

4.–5.

6

Auditi lähenemisviis

6.–11.

6

Tähelepanekud

12.–62.

8

I osa. SRB tingimuslikud kohustused

12.–53.

8

Kriisilahendusotsustest tulenevate kohtumenetlustega seotud tingimuslikud kohustused

18.–33.

10

Võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud tingimuslikud kohustused

34.–37.

14

Tingimuslikud kohustused, mis tulenevad pankade osamaksetest ühtsesse kriisilahendusfondi

38.–48.

15

Halduskulude osamaksetega seotud tingimuslikud kohustused

49.–52.

18

Kohtumenetlustega seotud lisateave

53.

19

II osa. Komisjoni tingimuslikud kohustused

54.–60.

19

III osa. Nõukogu tingimuslikud kohustused

61.–62.

20

Järeldused ja soovitused

63.–66.

20

lisa. Eelmise aasta soovituste põhjal võetud meetmed

22

Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastused

23

Komisjoni vastused

23

Nõukogu vastused

23

Auditirühm

24

KOKKUVÕTE

| I. | Ühtne kriisilahenduskord on ELi süsteem, millega juhitakse raskustes olevate euroala pankade kriisilahendust. Peamine osaleja selles on Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB), mis on Brüsselis asuv ELi asutus. SRB haldab ühtset kriisilahendusfondi, mida võib kasutada pankade kriisilahenduse toetamiseks. Kriisilahendusprotsessi teised peamised osalejad on Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

I.

| II. | Meil on kohustus anda igal aastal aru SRB, komisjoni ja nõukogu tingimuslikest kohustustest, mis tekivad nende kriisilahendusülesannete täitmisel. Tingimuslikud kohustused ja eraldised kajastavad neid institutsioone ohustavaid finantsriske. |
| --- | --- |

II.

| III. | Tingimuslik kohustus on möödunud sündmusest tekkinud kohustus, mille olemasolu kinnitab tuleviku sündmus, või eksisteeriv kohustus, mida ei ole raamatupidamises kajastatud, sest ressursside vähenemine on ebatõenäoline või summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Praktikas tuleb tingimuslik kohustus avalikustada, kui ressursside vähenemise võimalust ei hinnata vähetõenäoliseks. |
| --- | --- |

III.

| IV. | 2018. aasta lõpus olid ELi kohtutes pooleli SRB ja komisjoni (kuid mitte nõukogu) vastu algatatud kohtumenetlused nende kriisilahendusülesannete kohta, mis võivad tekitada tingimuslikke kohustusi. Kokku oli neid 104, millest üks algatati ainult komisjoni vastu, 74 ainult SRB vastu ja ülejäänud 29 mõlema vastu. Meie audit hõlmas SRB ja komisjoni vastu algatatud kohtuvaidluste dokumentide valimi ning riigi tasandi menetlusi käsitlevate esitiskirjade läbivaatamist. |
| --- | --- |

IV.

| V. | ELi kohtutes on pooleli SRB kahe meetme vaidlustamine:






  — | 2017. aasta juunis võttis SRB vastu pangaga Banco Popular Español S.A. seotud kriisilahendusskeemi, mille komisjon kinnitas. Skeem hõlmas kapitaliinstrumentide allahindamist ja konverteerimist koos panga müümisega ühe euro eest. Nende meetmete kohta on alustatud üle saja kohtumenetluse, kus hagejateks on nendest meetmetest mõjutatud võlausaldajad ja aktsionärid, kes nõuavad tühistamist või kahjutasu; |
| --- | --- | --- |

V.

—

2017. aasta juunis võttis SRB vastu pangaga Banco Popular Español S.A. seotud kriisilahendusskeemi, mille komisjon kinnitas. Skeem hõlmas kapitaliinstrumentide allahindamist ja konverteerimist koos panga müümisega ühe euro eest. Nende meetmete kohta on alustatud üle saja kohtumenetluse, kus hagejateks on nendest meetmetest mõjutatud võlausaldajad ja aktsionärid, kes nõuavad tühistamist või kahjutasu;

| — | SRB otsustas 2018. aasta veebruaris mitte võtta kriisilahenduse meedet pankade ABLV Bank AS ja ABLV Bank Luxembourg suhtes. |
| --- | --- |

—

SRB otsustas 2018. aasta veebruaris mitte võtta kriisilahenduse meedet pankade ABLV Bank AS ja ABLV Bank Luxembourg suhtes.

| VI. | Kõigil nimetatud juhtudel otsustas SRB asjaomast tingimuslikku kohustust mitte avalikustada, sest hindas, et seotud risk on vähetõenäoline. Me ei leidnud tõendeid SRB hinnangu vaidlustamiseks. Siiski ei tuginenud SRB hinnang ühelegi põhjendusele ega toetavale argumendile. |
| --- | --- |

VI.

| VII. | Banco Popular Español S.A. kriisilahendusmenetlust viis riigi tasandil läbi Hispaania kriisilahendusasutus. Hispaania kriisilahendusasutust ootavad ees riigi tasandi õigusmenetlused ja SRB ei avalikustanud tema aruandluse põhjal võetud tingimuslikke kohustusi, sest need menetlused sõltuvad suuresti ELi tasandi menetluste tulemusest. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Banco Popular Español S.A. kriisilahenduse järel viib SRB läbi asjassepuutuvate aktsionäride ja võlausaldajate ärakuulamisõiguse menetluse võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuva võimaliku hüvitise kohta. Et see menetlus ei ole veel läbi, ei ole SRB-l võimalik hinnata, kas sellega on seotud tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | SRB kogub (riikide kriisilahendusasutuste kaudu) ka ex ante osamakseid ühtsesse kriisilahendusfondi. SRB on avalikustanud 50 miljoni euro väärtuses tingimuslikke kohustusi, mis on seotud nende osamaksete ELi tasandi õigusmenetlustega, ja veel 40 miljoni euro väärtuses tingimuslikke kohustusi, mis on seotud nende osamaksete riigi tasandi õigusmenetlustega. Järeldame, et SRB tegi piisavaid jõupingutusi, et avalikustada need juhtumid tingimuslike kohustustena, kuigi mitu liikmesriikide kriisilahendusasutust teatas, et nad ei saanud hinnata tingimuslike kohustuste olemasolu. Kuna ühtegi kohtumenetlust ei olnud pooleli, ei avalikustanud SRB tingimuslikke kohustusi, mis on seotud osamaksetega, mida SRB kogub pankadelt oma halduseelarve rahastamiseks. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Ka komisjoni vastu – nii eraldi kui ka koos SRBga – on ELi kohtutes alustatud Banco Popular Español S.A. juhtumiga seotud õigusmenetlusi. Komisjon ei ole avalikustanud tingimuslikke kohustusi, sest hindas, et nendega seotud ressursside vähenemine on vähetõenäoline. Me ei leidnud komisjoni hinnangule vastukäivaid tõendeid. Märgime, et komisjonis on kasutusel protsess, milles hinnatakse süstemaatiliselt kohtumenetluste negatiivse tulemuse tõenäosust ja seega otsustatakse, kas tingimuslikud kohustused on igal konkreetsel juhul vajalikud. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Nõukogu ei osale üheski selle kriisilahendusülesannetega seotud õigusvaidluses ega ole seetõttu avalikustanud ühtki tingimuslikku kohustust. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | SRB hinnang tingimuslike kohustuste kohta Banco Popular Español S.A. juhtumite puhul ei tugine ühelegi põhjendusele ega toetavale argumendile. Kuigi SRB raamatupidamise esitamine on paranenud, on puudujääke selles, kuidas riigi tasandi tingimuslikke kohustusi kajastatakse. Esitame järgmised soovitused:






  I. | kohtumenetlustest põhjustatud majandusressursside vähenemise tõenäosuse hindamisel peaks SRB tuginema iga üksikjuhtumi puhul asjakohastele põhjendustele ja toetavatele argumentidele; |
| --- | --- | --- |

XII.

I.

kohtumenetlustest põhjustatud majandusressursside vähenemise tõenäosuse hindamisel peaks SRB tuginema iga üksikjuhtumi puhul asjakohastele põhjendustele ja toetavatele argumentidele;

| II. | kui riikide kriisilahendusasutused ei suuda hinnata riigi tasandi tingimusliku kohustuse tõenäosust, peaks SRB tingimusliku kohustuse avalikustama. |
| --- | --- |

II.

kui riikide kriisilahendusasutused ei suuda hinnata riigi tasandi tingimusliku kohustuse tõenäosust, peaks SRB tingimusliku kohustuse avalikustama.

AKRONÜÜMID JA LÜHENDID

| Akronüüm või lühend | Selgitus |
| --- | --- |
| BPE | Banco Popular Español S.A. |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| FROB | Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (Hispaania riiklik kriisilahendusasutus) |
| KLA | Kriisilahendusasutus |
| SRB | Ühtne Kriisilahendusnõukogu |
| SRF | Ühtne kriisilahendusfond |
| Ühtse kriisilahenduskorra määrus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1). |

Akronüüm või lühend

Selgitus

BPE

Banco Popular Español S.A.

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

FROB

Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (Hispaania riiklik kriisilahendusasutus)

KLA

Kriisilahendusasutus

SRB

Ühtne Kriisilahendusnõukogu

SRF

Ühtne kriisilahendusfond

Ühtse kriisilahenduskorra määrus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

SISSEJUHATUS

| 1. | Määrusega (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) loodi ühtne kriisilahenduskord, mis on ELi pangandusliidu teine tugisammas. Ühtse kriisilahenduskorra eesmärk on juhtida raskustes olevate pankade kriisilahendust, et minimeerida negatiivne mõju reaalmajandusele ja riigi raha kasutamine. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB) on selle mehhanismi peamine osaleja ning euroala kõigi oluliste pankade (1) ja vähem oluliste piiriüleste pangandusgruppide (2) kriisilahendusasutus. SRB alustas sõltumatu asutusena tegevust 1. jaanuaril 2015 ja tegutseb täielike kriisilahendusvolitustega alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konkreetse panga vastu kriisilahendusmenetluse algatamise otsuse tegemise protsessis osalevad Euroopa Keskpank, SRB, Euroopa Komisjon ja teatavatel juhtudel ka ELi Nõukogu (3). Teatud tingimustel võib kriisilahenduse toetamiseks kasutada ühtset kriisilahendusfondi (SRF, vt punkt 38). SRBd ja ühtset kriisilahendusfondi rahastab täies mahus pangandussektor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 on sätestatud, et kontrollikoda koostab aruande, milles käsitletakse tingimuslikke kohustusi (kas SRB-le, nõukogule, komisjonile või teistele), mis tulenevad SRB, nõukogu või komisjoni tegevusest nimetatud määruses sätestatud ülesannete täitmisel. Kontrollikoda võib nõuda oma ülesannete täitmiseks (4) nendelt asutustelt vajalikku teavet. |
| --- | --- |

3.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

Auditi ulatus

| 4. | Käesolevas auditiaruandes käsitletakse ainult tingimuslikke kohustusi, mis tulenevad SRB, nõukogu ja komisjoni tegevusest ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannete täitmisel (5). Audit hõlmab eelarveaastat 2018. Lisaks 2018. aastal tekkinud tingimuslikele kohustustele peab peaarvepidaja võtma arvesse kogu asjakohast teavet, mis on saadud lõpliku raamatupidamise aastaaruande esitamise kuupäeva seisuga (6). See võib tähendada korrigeerimise või täiendava avalikustamise vajalikkust, et esitada raamatupidamise aastaaruanne tõeselt ja õiglaselt, ning see võib sisaldada teavet, mis on saadud 2019. aasta jooksul. 2018. aasta raamatupidamise aastaaruanded esitati järgnevalt:






  — | Ühtne Kriisilahendusnõukogu 21. juunil 2019; |
| --- | --- | --- |

4.

—

Ühtne Kriisilahendusnõukogu 21. juunil 2019;

| — | Euroopa Komisjon 21. juunil 2019; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon 21. juunil 2019;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu 26. juunil 2019. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu 26. juunil 2019.

| 5. | Kontrollikoda auditeeris ka Euroopa Komisjoni ja nõukogu (7) ning SRB (8) raamatupidamise aastaaruandeid eelarveaasta 2018 kohta, mida kajastatakse teistes aruannetes. |
| --- | --- |

5.

Auditi lähenemisviis

| 6. | Tingimuslikud kohustused tuleb avalikustada raamatupidamise aastaaruandes ja need on määratletud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 10, mis põhineb rahvusvahelisel avaliku sektori raamatupidamisstandardil nr 19, milles käsitletakse eraldisi, tingimuslikke varasid ja tingimuslikke kohustusi (vt 1. selgitus). Sisuliselt kajastavad tingimuslikud kohustused ja eraldised üksust ohustavat finantsriski. |
| --- | --- |

6.

1. selgitus

Tingimusliku kohustuse määratlus

| Tingimuslik kohustus on:
  võimalik möödunud sündmusest tekkinud kohustus, mille olemasolu kinnitab vaid ühe või mitme ebakindla tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis ei ole täielikult Euroopa Liidu kontrolli all,
  või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse arveldamiseks tuleb loovutada majanduslikku kasu või tootlust sisaldavaid ressursse, või kuna kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. |
| --- |

Tingimuslik kohustus on:

võimalik möödunud sündmusest tekkinud kohustus, mille olemasolu kinnitab vaid ühe või mitme ebakindla tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis ei ole täielikult Euroopa Liidu kontrolli all,

või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse arveldamiseks tuleb loovutada majanduslikku kasu või tootlust sisaldavaid ressursse, või kuna kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

| 7. | Et teha kindlaks, kas tingimuslik kohustus tuleb avalikustada või eraldist kajastada, tuleb hinnata ressursside vähenemise tõenäosust. Kui tulevane ressursside vähenemine on






  — | kindel, tuleb kajastada kohustust; |
| --- | --- | --- |

7.

—

kindel, tuleb kajastada kohustust;

| — | tõenäoline, tuleb kajastada eraldist; |
| --- | --- |

—

tõenäoline, tuleb kajastada eraldist;

| — | võimalik, tuleb avalikustada tingimuslik kohustus; |
| --- | --- |

—

võimalik, tuleb avalikustada tingimuslik kohustus;

| — | vähetõenäoline, ei ole avalikustamist vaja. |
| --- | --- |

—

vähetõenäoline, ei ole avalikustamist vaja.

| 8. | SRB, komisjon ja nõukogu on neid tõenäosusi täpsustanud oma vastavates raamatupidamiseeskirjades. Kooskõlas turutavadega andsid SRB ja nõukogu hinnangule „vähetõenäoline“ määratluse, et tõenäosus on alla 10 %, ja seega hinnangule „võimalik“ määratluse, et tõenäosus jääb vahemikku 10–50 % (vt tabel 1). Seevastu komisjoni määratluse kohaselt tähendab „vähetõenäoline“, et tõenäosus on alla 20 %, ja seega tähendab „võimalik“, et tõenäosus jääb vahemikku 20–50 %.

  Tabel 1


  Asjaomaste ELi asutuste kasutatav tõenäosuse määratlus










  ELi asutus | Vähetõenäoline | Võimalik | Tõenäoline | Kindel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SRB | < 10 % | ≥ 10 % kuni ≤ 50 % | > 50 % kuni < 100 % | 100 % |
| Komisjon | < 20 % | ≥ 20 % kuni ≤ 50 % | > 50 % kuni < 100 % | 100 % |
| Nõukogu | < 10 % | ≥ 10 % kuni ≤ 50 % | > 50 % kuni < 100 % | 100 % |
| Allikas: | SRB, komisjoni ja nõukogu raamatupidamiskord. |

8.

Tabel 1

Asjaomaste ELi asutuste kasutatav tõenäosuse määratlus

ELi asutus

Vähetõenäoline

Võimalik

Tõenäoline

Kindel

SRB

< 10 %

≥ 10 % kuni ≤ 50 %

> 50 % kuni < 100 %

100 %

Komisjon

< 20 %

≥ 20 % kuni ≤ 50 %

> 50 % kuni < 100 %

100 %

Nõukogu

< 10 %

≥ 10 % kuni ≤ 50 %

> 50 % kuni < 100 %

100 %

Allikas:

SRB, komisjoni ja nõukogu raamatupidamiskord.

| 9. | Auditi tõendusmaterjal koosneb töötajatega peetud kohtumiste ja intervjuude käigus kogutud teabest ning muu hulgas SRB ja komisjoni dokumentatsiooni, SRB erasektori välisaudiitori (9) dokumentatsiooni ja institutsiooniväliste juristide esitiskirjade ja avalike andmete läbivaatamisest. |
| --- | --- |

9.

| 10. | 21. juuni 2019 seisuga olid pooleli SRB ja komisjoni vastu alustatud kohtumenetlused seoses nende ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannetega (vt tabel 2). Nõukogu vastu alustatud pooleliolevaid kohtumenetlusi ei olnud. Seotud tingimuslike kohustuste auditeerimiseks koostasime ELi kohtutes pooleliolevatest kohtuasjadest valimi ja vaatasime läbi asjakohased toimikud.

  Tabel 2


  SRB ja/või komisjoni vastu alustatud kohtumenetlused seoses nende ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannetega (mai 2019)









  Kohtuasja teema | ELi kohtutes | Liikmesriikide kohtutes või haldusmenetlustes | Aruande punktid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPE kriisilahendus | 102 | 1 325 | 18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30
  –
  32
  ;
  56
  –
  59 |
| ABLV panga kriisilahendusest loobumise otsus | 2 | — | 27
  ,
  28 |
| BPE võlausaldajate võrdse kohtlemise protsess | 0 | 0 | 34
  –
  37 |
| Ex ante osamaksed | 16 | 625 | 38
  –
  48
  ,
  59 |
| Halduskulude osamaksed | 0 | — | 49
  –
  52 |
| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda SRB ja komisjoni andmete alusel; üksikasjade kohta vt asjakohast peatükki. |

10.

Tabel 2

SRB ja/või komisjoni vastu alustatud kohtumenetlused seoses nende ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannetega (mai 2019)

Kohtuasja teema

ELi kohtutes

Liikmesriikide kohtutes või haldusmenetlustes

Aruande punktid

BPE kriisilahendus

102

1 325

18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30
  –
  32
  ;
  56
  –
  59

ABLV panga kriisilahendusest loobumise otsus

2

—

27
  ,
  28

BPE võlausaldajate võrdse kohtlemise protsess

0

0

34
  –
  37

Ex ante osamaksed

16

625

38
  –
  48
  ,
  59

Halduskulude osamaksed

0

—

49
  –
  52

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda SRB ja komisjoni andmete alusel; üksikasjade kohta vt asjakohast peatükki.

| 11. | Aluslepinguga ja SRB määrusega meile antud õiguste kohaselt peavad SRB, komisjon ja nõukogu esitama meile kogu teabe ja kõik dokumendid, mida me oma ülesannete täitmiseks asjakohaseks peame (10). SRB ja komisjon nõudsid aga, et vaataksime valimisse kuuluvad toimikud läbi vastavalt SRB ja komisjoni ruumides, põhjendades seda vajadusega kaitsta konfidentsiaalset teavet. Selline töökorraldus suurendas ülesande täitmiseks vajaminevaid ressursse. Erinevalt meile kehtestatud nõuetest võimaldab SRB oma töötajatel ja teatavatel palgatud kolmandatel isikutel teha kaugtööd, andes neile otsese juurdepääsu SRB serveritele ja konfidentsiaalsele teabele. |
| --- | --- |

11.

TÄHELEPANEKUD

I osa.   SRB tingimuslikud kohustused

| 12. | SRB peaarvepidaja kinnitas eelarveaasta 2018 raamatupidamise aastaaruande kohta koostatud esitiskirjas, et kõik ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 loetletud tingimuslikud kohustused on avalikustatud. Oma aruandes SRB 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta märkis erasektori välisaudiitor, et tal on piisav kindlus tingimuslike kohustuste osas. Olemasoleva teabe põhjal nõustus ta SRB hinnanguga, et kohtuasjade jaoks ei ole vaja eraldisi moodustada. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Võrreldes 2018. aasta keskpaiga olukorraga on SRB edasi arendanud oma vaiete ja kohtuasjade raamatupidamissuuniseid (11). Suunised on kooskõlas kohaldatavate standarditega (vrd punkt 6) ja nendes on vajalikud mõisted turutavadest lähtudes asjakohaselt määratletud (vrd punkt 8). Peaarvepidaja kasutas neid suuniseid 2018. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel. Et tingimuslikud kohustused kajastavad SRB finantsriski, nõutakse raamatupidamissuunistes kooskõlas kohaldatavate standarditega vähemalt järgmiste aspektide avalikustamist:






  — | hinnang selle finantsmõju kohta; |
| --- | --- | --- |

13.

—

hinnang selle finantsmõju kohta;

| — | võimalike väljamaksete summa ja ajaga seotud ebakindlad asjaolud, ning |
| --- | --- |

—

võimalike väljamaksete summa ja ajaga seotud ebakindlad asjaolud, ning

| — | tagasimaksete tõenäosus. |
| --- | --- |

—

tagasimaksete tõenäosus.

| 14. | SRB raamatupidamise aastaaruandel on kaks osa (vt joonis 1). I osas kajastatakse SRB igapäevaseid toiminguid. Neid rahastatakse kõigi pankade tasutavatest iga-aastastest halduskulude osamaksetest. Osamakseid kasutatakse SRB haldamiseks ja tegevuseks. II osas käsitletakse SRB hallatavat ühtset kriisilahendusfondi. Ühtset kriisilahendusfondi rahastavad pangad iga-aastaste ex ante osamaksete kaudu, kuni fond saavutab sihttaseme. Lisaks võib SRB teatavatel juhtudel koguda ex post osamakseid. Vajaduse korral võib ühtse kriisilahendusfondi rahalisi vahendeid kasutada selleks, et toetada kriisilahendust erivahendite abil, kui on täidetud mitu tingimust (12). |
| --- | --- |

14.

Joonis 1

Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarve

Image 1

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda määruse (EL) nr 806/2014 alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

| 15. | Järgmistes punktides viidatakse Euroopa Liidu Kohtu õigusmenetlustele (vt joonis 2), mistõttu on tähtis üle korrata kohtu struktuur ja töökorraldus. Euroopa Liidu Kohus koosneb kahest kohtust: Euroopa Kohtust ja Üldkohtust. Euroopa Kohtus määratakse kohtujuristidele kohtuasjad ja nad esitavad oma ettepanekud, et toetada Euroopa Kohut selle aruteludes. |
| --- | --- |

15.

Joonis 2

Euroopa Liidu Kohtu koosseis

Image 2

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 16. | Üldkohus loodi selleks, et leevendada Euroopa Kohtu töökoormust. Üldkohus arutab peamiselt asju, mille üksikisikud ja ettevõtjad on esitanud neid otseselt puudutavate ELi seadusandlike aktide ja üldkohaldatavate aktide peale, ning asju, mille raames nõutakse ELi institutsioonide, organite või asutuste tekitatud kahju hüvitamist. Üldkohtu otsuse võib kahe kuu jooksul edasi kaevata Euroopa Kohtusse, kuid ainult õigusküsimustes. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Järgmistes punktides esitatakse SRB avalikustatud tingimuslikud kohustused ja võimalike tingimuslike kohustustega seotud küsimused. |
| --- | --- |

17.

Kriisilahendusotsustest tulenevate kohtumenetlustega seotud tingimuslikud kohustused

| 18. | Esimene ja seni ainus ELi tasandi kriisilahendus, mis puudutas panka Banco Popular Español S.A. (BPE), toimus 7. juunil 2017. SRB võttis vastu kriisilahendusskeemi ja komisjon kinnitas selle. BPE hinnati maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks. SRB järeldas, et ei olnud mõistlik eeldada, et mõni alternatiivne erasektori meede võiks ära hoida BPE maksejõuetuse ja et kriisilahendus on avalikkuse huvides. Selles nähti ette kapitaliinstrumentide allahindamine ja konverteerimine ning panga müümine ühe euro eest (vt 2. selgitus). |
| --- | --- |

18.

2. elgitus

Banco Popular Español S.A. kohta tehtud SRB kriisilahendusotsuse põhielementide kokkuvõte

| 1) | Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 21 kohane kapitaliinstrumentide allahindamine ja konverteerimine (4,13 miljardit eurot):






  — | aktsiakapital: 2,098 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

1)

—

aktsiakapital: 2,098 miljardit eurot;

| — | täiendavad esimese taseme omavahendite instrumendid: 1,347 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

täiendavad esimese taseme omavahendite instrumendid: 1,347 miljardit eurot;

| — | teise taseme omavahendite instrumendid: 685 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite instrumendid: 685 miljonit eurot.

| 2) | Ettevõtte võõrandamine Banco Santander S.A.-le ühe euro eest vastavalt ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklile 24. |
| --- | --- |

2)

| Allikas: | Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta otsus (SRB/EES/2017/08). |
| --- | --- |

Allikas:

| 19. | SRB ja komisjoni vastu on alustatud mitu kohtumenetlust, mis puudutavad esimest kriisilahendusotsust ja SRB hilisemaid otsuseid mitte alustada kahe ABLV panga suhtes kriisilahendusmenetlust (vt punkt 27 ja tabel 3).

  Tabel 3


  SRB ja komisjoni vastu 2019. aasta mai lõpus Euroopa Liidu Kohtus alustatud kohtumenetlused










  Kohtuasja teema | SRBd ja komisjoni hõlmavate kohtuasjade arv | Üksnes SRBd hõlmavate kohtuasjade arv | Üksnes komisjoni hõlmavate kohtuasjade arv | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kriisilahendusotsus Banco Popular Español, S. A. kohta | 29 | 72 | 1 | 102 |
| Otsus ABLV Bank AS ja ABLV Bank Luxembourg kohta | 0 | 2 | 0 | 2 |
| KOKKU | 29 | 74 | 1 | 104 |
| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda SRB andmete alusel. |

19.

Tabel 3

SRB ja komisjoni vastu 2019. aasta mai lõpus Euroopa Liidu Kohtus alustatud kohtumenetlused

Kohtuasja teema

SRBd ja komisjoni hõlmavate kohtuasjade arv

Üksnes SRBd hõlmavate kohtuasjade arv

Üksnes komisjoni hõlmavate kohtuasjade arv

Kokku

Kriisilahendusotsus Banco Popular Español, S. A. kohta

29

72

1

102

Otsus ABLV Bank AS ja ABLV Bank Luxembourg kohta

0

2

0

2

KOKKU

29

74

1

104

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda SRB andmete alusel.

| 20. | Füüsilistel ja juriidilistel isikutel on võimalik kasutada ELi institutsioonide, organite ja asutuste otsuste vastu eri õiguskaitsevahendeid (vt joonis 3). Üks võimalus on esitada tühistamishagi sellise õiguslikult siduva otsuse peale, mis on kas isikule adresseeritud või puudutab teda otseselt ja isiklikult. ELi või mõne selle organi otsuse tühistamiseks peab hageja esitama hagiavalduse kahe kuu jooksul pärast asjakohase otsuse avaldamist (13). Seega esitati enamik hagisid kahe kuu jooksul pärast kriisilahendusotsuse avaldamist ja need esitati ainult kriisilahendusotsuse tühistamiseks. Mõned hagejad väidavad, et kui SRB otsus tühistatakse, on neil õigus hüvitisele (14). ELi kohtupraktikas on aga tühistamishagil ja kahju hüvitamise hagil erinev eesmärk. Seetõttu ei näi need hagiavaldused kaasa toovat muid tingimuslikke kohustusi kui kohtukulud. |
| --- | --- |

20.

Joonis 3

Võimalikud õiguskaitsevahendid ELi institutsioonide, organite ja asutuste otsuste vaidlustamiseks

Image 3

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda ELi toimimise lepingu ja kohtupraktika alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

| 21. | Teine vahend on kahju hüvitamise hagi, mis hõlmab väidet, et liidul on lepinguväline vastutus. Väidetava lepinguvälise vastutusega (15) seotud kahjunõudeid võib ELi vastu esitada viie aasta jooksul. Et kahju hüvitamise hagi oleks edukas, peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt raske rikkumise, tõendama hagejale tegelikult tekkinud kahju ning otsese põhjusliku seose õigusvastase akti ja kahju vahel. 2019. aasta mai lõpu seisuga oli kriisilahendusskeemi vastuvõtmist käsitlevate otsustega seotud 102 kohtuasjast 23 puhul lisaks kriisilahendusotsuse tühistamisele taotletud ka väidetava kahju hüvitamist. 102 kohtuasjast 13 puhul taotleti ainult väidetavalt kantud kahju hüvitamist. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Oma tühistamishagi ja/või kahju hüvitamise hagi raames on mõned hagejad esitanud ka õigusvastasust käsitlevaid väiteid (16) (vt joonis 4). Nad väidavad, et BPE kriisilahenduse aluseks olev õigusraamistik, näiteks ühtse kriisilahenduskorra määruse sätted, on vastuolus ELi toimimise lepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Kui ELi kohtud esitatud väidetega nõustuvad, võib õigusraamistiku vaidlustatud sätet käsitada mittekohaldatavana. Mõned hagejad on esitanud hagi ka EKP otsuse kohta, milles leitakse, et pank on maksejõuetu või tõenäoliselt jääb maksejõuetuks. EKP tingimuslikud kohustused aga ei kuulu käesoleva auditi ulatusse (vt punkt 4). Tühistamishagisid esitati ka komisjoni kinnitava otsuse (vt tabel 3 ja punkt 54) ning Hispaania kriisilahendusasutuse Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (FROB) rakendusotsuse kohta. |
| --- | --- |

22.

Joonis 4

Kriisilahendusele eelnev otsustusprotsess ja pooleliolevad vaidlused

Image 4

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda õigusraamistiku alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

| 23. | Iga kohtumenetlus algab sellega, et hageja esitab hagiavalduse, milles on esitatud hageja väited, neid toetavad argumendid ja nõue. Kostja peab esitama kirjaliku vastuse kahe kuu jooksul (17). Tavaliselt võib hageja seejärel vastata kostja vastusele repliigiga ja kostja jällegi vasturepliigiga. Pooled, kes suudavad tõendada huvi olemasolu kohtuasja tulemuse vastu, võivad menetlusse astuda, esitades menetlusse astuja seisukohad ühe poole nõuete toetuseks. Lisaks võivad ELi kohtud esitada pooltele konkreetseid küsimusi, millele viimased on kohustatud vastama. Selle kirjaliku menetluse lõpus võivad ELi kohtud korraldada avaliku kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamiseks Euroopa Liidu Kohtus. Seejärel peavad kohtunikud nõu ja kuulutavad kohtuotsuse avalikul kohtuistungil (vt joonis 5). |
| --- | --- |

23.

Joonis 5

Tavapärane kohtumenetlus Euroopa Liidu Kohtus

Image 5

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 24. | Kuni 2018. aastani saadud andmete põhjal oli kõigi Euroopa Liidu Kohtu menetluste keskmine kestus 18 kuud (18). Üldkohtus kestis kohtumenetlus ligikaudu 20 kuud. Arvestades BPE kriisilahendusega seotud kohtuasjade ja sarnaste väidete arvu ja keerukust, tegi Üldkohus kindlaks ja valis kuus näidiskohtuasja teise vooru, mis hõlmab kirjalikku menetlust ja kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamist (19). Nendest kuuest menetlusest kahes on ainus kostja SRB ja ühes komisjon ning ülejäänud kolmes menetluses on kostjad nii SRB kui ka komisjon. Üldkohus on kõigi ülejäänud kohtuasjade menetluse peatanud, kuni nendes kuues näidiskohtuasjas kuulutatakse lõplik otsus. Valdav osa hagidest esitati 2017. aasta suvel, kuid enamiku näidiskohtuasjade menetlemine on veel pooleli (20). |
| --- | --- |

24.

| 25. | SRB 2018. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes hindas asutuse õigusteenistus, et BPEd puudutavatest pooleliolevatest kohtuasjadest põhjustatud majandusressursside vähenemine on vähetõenäoline, ja seetõttu ei avalikustanud SRB tingimuslikke kohustusi. Majandusressursside vähenemise tõenäosuse kohta järelduse tegemisel ei tuginenud SRB õigusteenistus mingitele põhjendustele ega toetavatele argumentidele. |
| --- | --- |

25.

| 26. | SRB esimene kriisilahendusjuhtum oli BPE. Kuigi esitatud on mitu hagi, ei ole seni kohtuotsuseid tehtud ja seetõttu puudub ELi tasandi kohtupraktika. Läbivaadatud audititõendite põhjal leidis kontrollikoda, et hagejad väitsid, et liidu lepinguväliseks vastutuseks vajalikud kolm tingimust on täidetud. Kuigi praeguses etapis on nende kohtumenetluste tulemust raske prognoosida, sest uue kriisilahenduse õigusraamistikuga on loodud keeruline, spetsiifiline ja uudne õigussüsteem, ei leidnud me uuritud auditimaterjali põhjal ühtki tõendit, mis oleks vastuolus SRB tehtud järeldusega. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Lisaks esimesele kriisilahendusotsusele teatas SRB 24. veebruaril 2018, et ta ei võta panga ABLV Bank AS ja tema tütarettevõtja ABLV Bank Luxembourg suhtes kriisilahendusmeetmeid, sest kriisilahendus ei teeniks avalikke huve (21). SRB lähtus oma otsuses EKP hinnangust, et pangad on maksejõuetud või tõenäoliselt jäävad maksejõuetuks, sest nende likviidsus on märkimisväärselt vähenenud (22). Mais 2018 teatati SRB-le kahest Üldkohtu kohtuasjast, milles vaidlustati SRB otsus mitte võtta kriisilahendusmeetmeid. Nende kohtuasjade menetlus on endiselt pooleli ja SRB hindas, et nendest pooleliolevatest kohtuasjadest põhjustatud majandusressursside vähenemine on vähetõenäoline, (23) ning seetõttu ei avalikustanud ta tingimuslikku kohustust. Eeldatavasti ei tee Üldkohus kohtuotsuseid 2019. aastal. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Leiame, et tingimuslikke kohustusi, välja arvatud kohtukulud, ei ole vaja võtta, sest mõlemad hagejad soovivad praegu ainult seda, et Üldkohus tühistaks SRB otsuse. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ühtse kriisilahenduskorra määruses on sätestatud, et pärast kriisilahendusotsust ja teatavatel tingimustel peab SRB kompenseerima liikmesriigi kriisilahendusasutusele kahjuhüvitise, mida liikmesriigi kohus on kohustanud teda tasuma (24). Seepärast on tähtis, et SRB oleks teadlik osalevates liikmesriikides menetluses olevatest kriisilahendusasutuste vastu esitatud kahju hüvitamise hagidest. |
| --- | --- |

29.

| 30. | SRB vastuvõetud ja komisjoni kinnitatud kriisilahendusskeemi tuleb rakendada riigi tasandil. Seetõttu avaldas Hispaania kriisilahendusasutus (FROB) 7. juunil 2017 rakendusotsuse, kui komisjon oli BPE kriisilahendusskeemi kinnitanud (25). FROBi otsuse peale esitati mitu vaiet ja vastutuse tuvastamise nõuet ning algatati mitu kohtumenetlust. Rakendusotsus põhineb riigisisesel õigusel ja allub seetõttu riigisisesele kohtulikule kontrollile. FROB esitab SRB-le igal kuul aruande kriisilahendusskeemi rakendamise ja sellega seotud vaiete ja nõuete kohta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | FROB sai 2018. aasta lõpuks eespool nimetatud rakendusotsuse kohta 115 vaiet ja jättis need kõik rahuldamata. Lisaks sai FROB 1 063 taotlust haldusmenetluse alustamise kohta seoses riigi lepinguvälise vastutusega Hispaania riigisisese õiguse alusel. Peale selle andsid hagejad FROBi vastu kohtusse 262 asja. Samas tuleb toonitada, et Hispaania kõrgeim kohus (Audiencia Nacional) on viimasena nimetatud kohtumenetlused peatanud, kuni Üldkohus võtab vastu otsuse kriisilahendusotsuse õiguspärasuse ja sellega seotud aspektide, näiteks asjakohaste haldustoimikute konfidentsiaalsuse kohta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | SRB taotlusel hindas FROB, et haldusmenetlusest põhjustatud ressursside vähenemine on vähetõenäoline. FROB teatas SRB-le, et ei saa hinnata peatatud kohtumenetluste tulemust, sest need menetlused sõltuvad suuresti ELi tasandi menetluste tulemusest. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Lisaks käesolevas jaos kirjeldatud kohtumenetlustele toodi SRB apellatsioonikomisjoni ette BPE kriisilahendusega seotud mitu uut juhtumit (26). Need juhtumid puudutasid siiski ainult juurdepääsu dokumentidele, seega ei saanud tekkida tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

33.

Võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud tingimuslikud kohustused

| 34. | Peamiste omandiõiguste tagamiseks (27) nähakse ühtse kriisilahenduskorra määrusega ette, et ühegi võlausaldaja olukord ei tohi kriisilahendusmenetluse puhul kujuneda halvemaks kui tavalise maksejõuetusmenetluse puhul. Võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte (28) kohaselt peavad võlausaldajad, keda oleks tavalise maksejõuetusmenetluse puhul paremini koheldud, saama ühtsest kriisilahendusfondist hüvitist (29). Et hinnata võlausaldajate ja aktsionäride kohtlemist, tuleb läbi viia kohtlemise erinevuste hindamine (vt 3. selgitus). |
| --- | --- |

34.

3. selgitus

Kohtlemise erinevuse hindamine

| Kohtlemise erinevust kriisilahendusmenetluse korral hindab sõltumatu hindaja pärast kriisilahendust, et teha kindlaks, kas aktsionäridel ja võlausaldajatel, kelle suhtes on kriisilahendusmeetmed jõustunud, on õigus sellisele hüvitisele. Sellist hindamist nimetatakse sageli kolmandaks hindamiseks. Kohtlemise erinevuse hindamisel lähtutakse stsenaariumist, et kriisilahenduse alguskuupäeval oleks kriisilahenduse asemel asjaomase panga suhtes algatatud tavaline maksejõuetusmenetlus. Seejärel hinnatakse, kuidas selline stsenaarium oleks võlausaldajaid ja aktsionäre võrreldes kriisilahendusega mõjutanud.







  Allikas: | Euroopa Kontrollikoja analüüs ühtse kriisilahenduskorra määruse kohta. |
| --- | --- |

Kohtlemise erinevust kriisilahendusmenetluse korral hindab sõltumatu hindaja pärast kriisilahendust, et teha kindlaks, kas aktsionäridel ja võlausaldajatel, kelle suhtes on kriisilahendusmeetmed jõustunud, on õigus sellisele hüvitisele. Sellist hindamist nimetatakse sageli kolmandaks hindamiseks. Kohtlemise erinevuse hindamisel lähtutakse stsenaariumist, et kriisilahenduse alguskuupäeval oleks kriisilahenduse asemel asjaomase panga suhtes algatatud tavaline maksejõuetusmenetlus. Seejärel hinnatakse, kuidas selline stsenaarium oleks võlausaldajaid ja aktsionäre võrreldes kriisilahendusega mõjutanud.

Allikas:

| 35. | SRB teatas 13. juunil 2018, et on saanud sõltumatult hindajalt (Deloitte) aruande kohtlemise erinevuse hindamise kohta BPE kriisilahendusmenetluses. Lähtudes hindamise tulemusest ja esialgsest järeldusest, et ühtki võlausaldajat ei oleks riigisisese maksejõuetusmenetluse puhul paremini koheldud, avaldas SRB 6. augustil 2018 teatise oma esialgse otsuse kohta mitte maksta hüvitist BPE kriisilahendusest mõjutatud aktsionäridele ja võlausaldajatele (30). SRB hinnangul on neid ligikaudu 300 000 (31). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Seejärel käivitas SRB mõjutatud võlausaldajate ja aktsionäride ärakuulamisõiguse menetluse (32) (vt joonis 6). See võimaldas registreeritud pooltel või nende esindajatel esitada 6.–26. novembril 2018 kirjalikke märkusi esialgse otsuse kohta mitte maksta neile hüvitist ja selle aluseks olevate põhjuste kohta. SRB teatas, et vaatab parajasti läbi umbes 12 000-lt registreeritud poolelt saadud märkusi (33) ja võtab neid asjakohasel viisil arvesse, et teha lõplik otsus selle kohta, kas mõjutatud isikutele tuleb maksta hüvitist. |
| --- | --- |

36.

Joonis 6

Banco Popular Español S.A. võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise protsessi ajakava

Image 6

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 37. | Arvestades, et hüvitise kohta ei ole lõplikku otsust tehtud, ei avalikustanud SRB oma 2018. aasta raamatupidamise aastaaruandes võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttega seotud tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

37.

Tingimuslikud kohustused, mis tulenevad pankade osamaksetest ühtsesse kriisilahendusfondi

| 38. | Euroala pangad on õiguslikult kohustatud osalema ühtse kriisilahendusfondi rahastamises (vt 4. selgitus). |
| --- | --- |

38.

4. selgitus

Ühtne kriisilahendusfond (SRF)

| Ühtse kriisilahendusfondi rahastamise sihttase on vähemalt 1 % pangandusliidu tagatud hoiuste kogusummast 2023. aasta lõpuks. 2018. aasta lõpu seisuga tagatud hoiuste põhjal oleks see summa ligikaudu 60 miljardit eurot. Eesmärgi täitmiseks koguti 2019. aastal iga-aastaseid osamakseid 3 186 pangalt kogusummas 7,8 miljardit eurot. 2019. aasta juuli seisuga oli kogutud kogusumma veidi alla 33 miljardi euro.







  Allikas: | SRB. |
| --- | --- |

Ühtse kriisilahendusfondi rahastamise sihttase on vähemalt 1 % pangandusliidu tagatud hoiuste kogusummast 2023. aasta lõpuks. 2018. aasta lõpu seisuga tagatud hoiuste põhjal oleks see summa ligikaudu 60 miljardit eurot. Eesmärgi täitmiseks koguti 2019. aastal iga-aastaseid osamakseid 3 186 pangalt kogusummas 7,8 miljardit eurot. 2019. aasta juuli seisuga oli kogutud kogusumma veidi alla 33 miljardi euro.

Allikas:

| 39. | Liikmesriikide kriisilahendusasutused arvutasid ja kogusid 2015. aasta ex ante osamaksed ja kandsid need 2016. aasta jaanuaris üle SRB-le. Iga-aastaseid ex ante osamakseid kohandatakse aastate jooksul kuni 2023. aastani, tehes vähendusi 2015. aastal makstud summade võrra. Enne 2015. aasta lõppu võetud liikmesriikide kriisilahendusmeetmete tõttu ei kandnud mõned kriisilahendusasutused 2015. aasta osamakseid ühtsesse kriisilahendusfondi täies mahus üle. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Alates 2016. aastast on SRB osamakseid ise arvutanud, tehes tihedat koostööd liikmesriikide kriisilahendusasutustega. Iga panga kohta arvutatakse kindlasummaline osamakse ja suuremate pankade puhul riskipõhine osamakse. Pangad esitavad nõutava teabe liikmesriikide kriisilahendusasutuste kaudu. SRB esitab igale kriisilahendusasutusele standardvormi, mis sisaldab kogu asjakohast teavet tema pädevusse kuuluva iga panga kohta, sealhulgas ex ante osamaksete summa, arvutuse üksikasjad ja panga sisendandmed. SRB arvutuse põhjal koguvad liikmesriikide kriisilahendusasutused osamakseid ja kannavad summad üle SRB hallatavasse ühtsesse kriisilahendusfondi (vt joonis 7). |
| --- | --- |

40.

Joonis 7

Ex ante osamaksete kogumise protsess koos õiguskaitsevahenditega

Image 7

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda õigusraamistiku alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

| 41. | Mitu panka on algatanud haldus- või kohtumenetluse nende ex ante osamakseid puuduvate otsuste vastu kokku neljas liikmesriigis. Enamik panku esitas hagi asjakohase kriisilahendusasutuse teatise vastu, (34) sest see on nende makse õiguslik alus. Sellest tulenevalt oli 21. juuni 2019. aasta seisuga riigi tasandil pooleli 625 haldus- või kohtumenetlust ex ante osamaksete kohta. Et osamaksed arvutab ja määrab SRB, on aga hagejad esitanud Euroopa Liidu Kohtusse ka hagisid SRB otsuste vastu, mis puudutavad 2016–2018. aasta ex ante osamakseid. 21. juuni 2019. aasta seisuga oli pooleli 16 kohtumenetlust. Neist menetlustest 15 oli pooleli Üldkohtus ja ühes kohtuasjas esitati Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebus, mille menetlus on Euroopa Kohtus pooleli. Lisaks taotles üks liikmesriigi kohus Euroopa Kohtult eelotsust ex ante osamaksetega seotud ELi õiguse tõlgendamise kohta (35). Hagi ei ole aga esitatud SRB vastu. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Nagu eespool kirjeldatud, hõlmab ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks loodud süsteem ELi ja liikmesriikide jagatud vastutust. Seepärast toovad ex ante osamaksete vastu alustatud kohtumenetlused esile keerulise küsimuse ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavaid osamakseid puudutavate SRB otsuste läbivaatamise kohta (36). SRB on varem teatanud, et ei ole veel selge, kas hagejad võivad esitada kohtusse hagi Euroopa tasandi ex ante osamaksete vastu. Kohtujurist sedastas kohtuasja C-414/18 kohta 9. juulil 2019 esitatud ettepanekus, et kohtupraktika põhjal ei saa liikmesriigi kohus otsustada SRB otsuste, näiteks ex ante osamakseid käsitleva SRB otsuse õiguspärasuse üle ja et Euroopa Liidu Kohtul on selles küsimuses ainupädevus (37). Õiguskindluse tagab aga ainult Euroopa Kohtu lõplik otsus. Et selline otsus puudub, lähtume käesoleva aruandega seotud töös eeldusest, et ressursside võimalik vähenemine võib tuleneda kriisilahendusasutuste õigusaktide vastu riigi tasandil alustatud haldus- ja kohtumenetlustest ning ELi tasandi kohtumenetlustest, mis on alustatud SRB õigusaktide vastu seoses ex ante osamaksetega ühtsesse kriisilahendusfondi. |
| --- | --- |

42.

| 43. | SRB avalikustas oma 2018. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes ex ante osamaksetest tulenevad tingimuslikud kohustused, mille põhjustasid Üldkohtus pooleliolevad kohtumenetlused. SRB hindas, et seitsme kohtuasjaga seotud tingimuslike kohustuste summa on 50 miljonit eurot (38). Läbipaistvuse suurendamise eesmärgil avalikustas SRB, et 2018. aasta lõpus oli Euroopa Liidu Kohtus vaidlustatud ex ante osamakseid kogusummas 222,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Piisavad teadmised SRBd ohustavate finantsriskide kohta on asjakohase riskijuhtimise ja aruandekohustuse tagamiseks väga olulised. Meie 2018. aasta soovituste põhjal parandas SRB oma sisekontrollisüsteemi seoses tekkivate tingimuslike kohustustega, mis on seotud ex ante osamakseid puudutavate riigi tasandi kohtuasjadega. SRB palub liikmesriikide kriisilahendusasutustel esitada üksikasjalik loetelu ex ante osamakseid puudutavatest käimasolevatest menetlustest. Lisaks palutakse liikmesriikide kriisilahendusasutustel esitada kirjalik kinnitus esitatud teabe kohta ja hinnang ex ante osamaksete vaidlustamiseks algatatud menetluste edu tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kriisilahendusasutustelt saadud teabe põhjal on algatatud haldus- ja kohtumenetlusi osamakseid puudutavate otsuste vastu, mille on teinud neli kriisilahendusasutust. Seejuures aga sedastas asjaomasest neljast kriisilahendusasutusest kolm, et nad ei saa hinnata käimasolevate menetluste eduka tulemuse tõenäosust, arvestades punktis 42 kirjeldatud ebakindlaid asjaolusid ja asjakohase kohtupraktika puudumist. Ainult üks kriisilahendusasutus esitas SRB-le üksikasjaliku hinnangu, järeldades, et ressursside vähenemine kohtuasja tõttu ei ole vähetõenäoline. Kuigi SRB avalikustas selle kriisilahendusasutuse hindamise põhjal 40 miljonit eurot riigi tasandi menetlustega seotud tingimuslikke kohustusi, (39) ei avalikustanud ta tingimuslikke kohustusi, mis on seotud nendes kolmes liikmesriigis alustatud kohtuasjadega, mille puhul kriisilahendusasutused väitsid, et nad ei saa hinnangut anda. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Tõdeme, et riski sisaldavaid summasid on keeruline hinnata. Sellega seoses on SRB ex ante osamaksetega seotud tingimuslike kohustuste raamatupidamislik esitamine paranenud võrreldes eelmiste aastatega, kui SRB esitas vaid tingimuslike kohustustena vaidlustatud kogusummad ega hinnanud konkreetseid juhtumeid. SRB-lt saadud tõendite läbivaatamise põhjal järeldame, et SRB tegi mõistlikke püüdlusi, et teha kindlaks, kas need juhtumid kujutavad endast tingimuslikke kohustusi, ja esitas need õiglaselt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Peale ex ante osamaksetega seotud tingimuslike kohustuste avalikustas SRB haldus- või kohtumenetlustes vaidlustatud ex ante osamaksete kogusummad. Neid on kokku umbes 2 miljardit eurot, millest 1,8 miljardit eurot on seotud liikmesriikide kohtuasjadega ja 222,7 miljonit eurot Üldkohtusse esitatud hagidega (vt tabel 4). Kuigi hagejatele võidakse tagastada vaid väike osa nendest summadest ja see kompenseeritaks kõigilt SRB pädevusse kuuluvatelt pankadelt tulevikus kogutavate ex ante osamaksetega, annab see avalikustamine sidusrühmadele kasulikku taustteavet.

  Tabel 4


  Ühtsesse kriisilahendusfondi tehtud ex ante osamaksetega seotud vaidlustatud summad riikide tasandil










  Osamaksega seotud aasta | Kohtuasjade arv
  Mai 2019 | Vaidlustatud summad
  Mai 2019
  (miljonites eurodes) | Kohtuasjade arv
  Mai 2018 | Vaidlustatud summad
  Mai 2018
  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | 135 | 5,7 | — | — |
| 2018 | 114 | 586,8 | 122 | 597,1 |
| 2017 | 131 | 559,1 | 131 | 559,1 |
| 2016 | 240 | 562,9 | 241 | 565,5 |
| 2015 | 5 | 84,1 | 5 | 84,1 |
| KOKKU | 625 | 1 765,9 | 499 | 1 805,8 |
| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda SRB andmete alusel; summad ümardatud lähima miljonini. |

47.

Tabel 4

Ühtsesse kriisilahendusfondi tehtud ex ante osamaksetega seotud vaidlustatud summad riikide tasandil

Osamaksega seotud aasta

Kohtuasjade arv

Mai 2019

Vaidlustatud summad

Mai 2019

(miljonites eurodes)

Kohtuasjade arv

Mai 2018

Vaidlustatud summad

Mai 2018

(miljonites eurodes)

2019

135

5,7

—

—

2018

114

586,8

122

597,1

2017

131

559,1

131

559,1

2016

240

562,9

241

565,5

2015

5

84,1

5

84,1

KOKKU

625

1 765,9

499

1 805,8

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda SRB andmete alusel; summad ümardatud lähima miljonini.

| 48. | Nagu SRB raamatupidamise aastaarvestuses märgitud, on vaidlustatud summadest 198 miljoni euro kohta esitatud hagid nii liikmesriikide kui ka ELi kohtutesse. Kui hagiavaldus on edukas ja see on asjakohane, makstakse vaidlustatud summa või selle osa tagasi vaid üks kord. |
| --- | --- |

48.

Halduskulude osamaksetega seotud tingimuslikud kohustused

| 49. | SRB kogub igal aastal halduskulude osamakseid oma tegevuskulude katmiseks. Kõik ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaldamisalasse kuuluvad 19 osaleva liikmesriigi pangad peavad panustama SRB halduskulude katmisesse. Jaanuaris 2018 jõustus SRB halduskulude osamaksete lõplik süsteem ja nii loodi alaline halduskulude katmise süsteem (40). Erinevalt ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavatest ex ante osamaksetest ei kogu halduskulude osamakseid liikmesriikide kriisilahendusasutused, vaid SRB ise. Neid kogutakse pangandusgruppide kaupa, ex ante osamakseid aga üksuste kaupa. Seetõttu hõlmavad need erinevat arvu panku. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Veebruaris 2019 arvutas SRB eelarveaasta 2019 halduskulude osamaksed, lähtudes 2017. aasta lõpus EKP esitatud andmetest. Nende arvutuste põhjal esitas SRB pankadele vastavad teatised osamaksete kohta. SRB kogus 2019. aasta märtsi lõpuks 2 660 pangalt halduskulude osamakseid summas 88,8 miljonit eurot (vt tabel 5). Olulised asutused maksid neist osamaksetest umbes 95 %. Kogutud summa oli väiksem kui 2018. aastal, sest seda vähendasid 2017. aastast üle kantud suuremad eelarvesummad. Vajaduse korral arvutatakse 2020. aasta esimesse veerandisse jäävas järgmises arvutustsüklis osamaksed uuesti, võttes arvesse teavet muudatuste kohta asutuste suuruses või staatuses alates 2019. aasta lõpust.

  Tabel 5


  SRB kogutavad halduskulude osamaksed | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pankade arv | 2 660 | 2 729  (*1) | 2 819  (*1) | 2 963  (*1) | 3 060  (*1) |
| Makstud kogusumma
  (miljonites eurodes) | 88,8 | 91,4 | 83,0 | 56,7 | 21,8 |
| Allikas: | SRB; summad ümardatud lähima miljonini. |

50.

Tabel 5

SRB kogutavad halduskulude osamaksed

2019

2018

2017

2016

2015

Pankade arv

2 660

2 729  (*1)

2 819  (*1)

2 963  (*1)

3 060  (*1)

Makstud kogusumma

(miljonites eurodes)

88,8

91,4

83,0

56,7

21,8

Allikas:

SRB; summad ümardatud lähima miljonini.

| 51. | Halduskulude osamaksete teated võib edasi kaevata SRB apellatsioonikomisjonis kuue nädala jooksul (41). Apellatsioonikomisjoni otsuseid saab vaidlustada Üldkohtus. Pangad esitasid 2018. aastal halduskulude osamaksete teadete vastu kolm apellatsioonkaebust. Apellatsioonikomisjon jättis küll kõik kolm apellatsioonkaebust rahuldamata, kuid märkis ühe puhul, et SRB peaks uuesti arvutama apellandi poolt 2018. aasta eest järgmises tsüklis makstavad halduskulude osamaksed ja tagastama vastavad summad (42). Osamaksed vaidlustanud pank kaotas 2018. aastal oma pangalitsentsi. Seetõttu ei pidanud ta maksma ühte osa 2018. aasta halduskulude osamaksetest. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Nagu raamistikus ette nähtud, arvutas SRB eelarveaasta 2019 halduskulude osamaksete arvutamisel 2018. aasta osamaksed uuesti nende pankade puhul, mille ulatus või staatus 2018. aastal muutus, (43) lähtudes EKP andmetest 2019. aasta jaanuari seisuga. 21. juuni 2019. aasta seisuga ei olnud pooleli ühtegi halduskulude osamakseid puudutavat apellatsiooni- ega kohtumenetlust. Seega ei avalikustanud SRB halduskulude osamaksetest tulenevaid tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

52.

Kohtumenetlustega seotud lisateave

| 53. | SRB ja liikmesriikide kriisilahendusasutuste vastu algatatud menetlused eeldavad neilt finants- ja inimressursse. Kulud kannavad need kriisilahendusasutused otse, seega ka kõik pangad oma osamaksete kaudu. SRB eraldas 2018. aastal 5 miljonit eurot välistele õigusteenustele, mis on seotud järgnevate aastate kohtumenetlustega. Kohtuvaidlustega tegeles 2018. aasta lõpu seisuga SRB õigusteenistuse 14 töötajast kuus. 2019. aastal oli kavas kohtumenetlustega tegelemiseks tööle võtta kolm uut töötajat. |
| --- | --- |

53.

II osa.   Komisjoni tingimuslikud kohustused

| 54. | Komisjon kinnitas, et 31. detsembri 2018. aasta seisuga ei olnud tal ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannetest tulenevaid tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

54.

| 55. | ELi kohtupraktikas (44) lubatakse delegeerida ELi asutustele, nagu SRB, vaid täitevvolitusi ja piiratakse seega kaalutlusõiguse delegeerimist. Seetõttu jõustub kriisilahendusskeem alles siis, kui selle kinnitab komisjon, nagu on ette nähtud ühtse kriisilahenduskorra määruses. Komisjon võib vaidlustada kavandatud kriisilahendusskeemi mis tahes aspekte, mis on seotud kaalutlusõigusega. Kui komisjon on kriisilahendusskeemile vastu avaliku huvi kriteeriumi tõttu või nõuab olulist muudatust ühtse kriisilahendusfondi kasutamises, peab ta esitama sellekohased muudatusettepanekud nõukogule (45). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Komisjon kinnitas 7. juunil 2017. aastal SRB vastuvõetud esimese kriisilahendusskeemi (46). Skeemi kohta on Üldkohtus alustatud komisjoni vastu 30 kohtumenetlust (47). Kõik 30 hagejat esitasid hagi komisjoni otsuse tühistamise peale, kuid kaheksa hagejat esitasid ka kahju hüvitamise hagi. Need kohtuasjad on veel pooleli ja Üldkohus ei ole nende kohta otsust langetanud. Kuna BPE kriisilahendus ei hõlmanud avaliku sektori finantstoetust ega ühtse kriisilahendusfondi kasutamist (vt punkt 2), ei viinud komisjon läbi riigiabi ega fondiabi hindamist. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nagu 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande puhul, otsustas komisjon oma raamatupidamisliku hindamise põhjal ka nüüd jätta nende kohtuasjade tingimuslikud kohustused avaldamata. Raamatupidamislikku hindamist põhjendatakse näiteks sellega, et olemasoleva teabe põhjal ei ole ükski hageja piisavalt tõendanud komisjoni lepinguvälist vastutust. Täpsemalt sedastas komisjon, et puudub üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt oluline rikkumine (vrd punkt 21). Seepärast leiab komisjon, et tema kinnitavast otsusest põhjustatud ressursside vähenemine on vähetõenäoline. Lisaks teatas komisjon, et ükski hageja ei ole pidanud kahju kandma, arvestades, et kriisilahenduse alternatiiv oleks olnud riiklik maksejõuetusmenetlus. Kõigile aktsionäridele ja võlausaldajatele, keda oleks maksejõuetusmenetluse puhul paremini koheldud, makstakse hüvitist võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttele vastava käimasoleva menetluse raames (vt punktid
  34
  –
  37
  ). Seetõttu märkis komisjon oma ulatuslikule kogemusele tuginedes, et finantsrisk on nendel juhtudel vähetõenäoline. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Valimi läbivaatamise põhjal leidsime, et teatavad hagejad väitsid, et liidu lepinguväliseks vastutuseks vajalikud tingimused on täidetud. Juhime tähelepanu sellele, et praeguses etapis on keeruline teha prognoose, võttes arvesse asjaolu, et kriisilahenduse õigusraamistik on suhteliselt uus ja loob keeruka, spetsiifilise ja uudse õigussüsteemi. Samas ei leidnud me komisjoni hinnangule vastukäivaid tõendeid. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Peale BPE kriisilahendusega seotud kohtuasjade esitati komisjoni vastu kohtusse kaks hagi ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksete kohta. Mõlemal juhul on kostjaks komisjon koos SRBga. Üks kohtuasi on pooleli Üldkohtus, teise puhul oodatakse Euroopa Kohtu eelotsust. Nõustume komisjoni hinnanguga, et nende kohtuasjade puhul ei ole vaja tingimuslikke kohustusi avalikustada. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Leiame, et komisjoni õigustalitus on kehtestanud asjakohase korra iga üksiku kohtuasja puhul tõenäosuse hindamiseks ning põhjuste ja toetavate argumentide esitamiseks. See kord tagab peaarvepidajale vajalikud hindamised kohtuasjade põhjustatud tingimuslike kohustuste või eraldiste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

60.

III osa.   Nõukogu tingimuslikud kohustused

| 61. | Saime nõukogu peaarvepidajalt esitiskirja, milles sedastati, et 31. detsembri 2018. aasta seisuga ei olnud nõukogul ühtegi ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannete täitmisest tulenevat tingimuslikku kohustust. |
| --- | --- |

61.

| 62. | SRB kavandatud kriisilahendusskeemi komisjonipoolse hindamise põhjal võib komisjon kriisilahendusskeemile vastu seista. Kui vastuseis on seotud avaliku huvi kriteeriumiga või nõuab olulist muudatust ühtse kriisilahendusfondi kasutamises, peab komisjon esitama sellekohased muudatusettepanekud nõukogule (vt punkt 55). Seni ei ole nõukogu osalenud ühegi kriisilahendusotsuse tegemisel. 2017. aasta lõpu seisuga oli nõukogu aga ühes BPEga seotud kohtuasjas kostja. Kohtuasja nõukogu vastu suunatud osa kuulutati 2018. aastal vastuvõetamatuks (48). Seega ei tekkinud nõukogul tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

62.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 63. | Juhime tähelepanu sellele, et SRB, komisjoni ja nõukogu vastu alustatud kohtumenetluste tulemuse kohta praeguses etapis prognooside tegemise muudab raskemaks asjaolu, et kriisilahenduse õigusraamistik on suhteliselt uus ning loob keeruka, spetsiifilise ja uudse õigussüsteemi. Seejuures ei leidnud me SRB, komisjoni ja nõukogu hinnangule vastukäivaid tõendeid tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad ühtse kriisilahenduskorra määruses sätestatud ülesannete täitmisest (vt punktid 26, 46, 58, 59 ja 62). Ometi avastasime teatavaid puudujääke, mis vajavad juhtkonna tähelepanu. |
| --- | --- |

63.

| 64. | SRB 2018. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes hindas SRB õigusteenistus, et BPEd puudutavatest pooleliolevatest kohtuasjadest põhjustatud majandusressursside vähenemine on vähetõenäoline, ega avalikustanud tingimuslikke kohustusi. Hinnangut „vähetõenäoline“ aga ei toetatud ühegi põhjenduse ega õigusliku väitega (vt punkt 25). Seevastu komisjon hindas üksikute kohtumenetlustega seotud tõenäosust ja esitas oma hinnangu põhjendused (vt punkt 60). |
| --- | --- |

64.

1. soovitus

Ressursside vähenemise tõenäosuse sisehindamine

| Kohtumenetlustest põhjustatud majandusressursside vähenemise tõenäosuse hindamisel peaks SRB tuginema iga üksikjuhtumi puhul asjakohastele põhjendustele ja toetavatele argumentidele.

  Tähtaeg: SRB 2019. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamine. |
| --- |

Kohtumenetlustest põhjustatud majandusressursside vähenemise tõenäosuse hindamisel peaks SRB tuginema iga üksikjuhtumi puhul asjakohastele põhjendustele ja toetavatele argumentidele.

Tähtaeg: SRB 2019. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamine.

| 65. | Võrreldes eelmiste aastatega on SRB parandanud fondi tehtavate ex ante osamaksetega seotud tingimuslike kohustuste raamatupidamislikku esitamist. SRB on kohandanud oma lähenemisviisi, et anda täpsem hinnang ex ante osamaksetega seotud kohtuasjadest tulenevate tingimuslike kohustuste kohta (vt punkt 46). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Siiski esineb endiselt riigi ja ELi tasandi kohtuvaidluste mõjuga seotud ebakindlaid asjaolusid (vt punkt 42). Õiguskindluse puudumise tõttu on SRB parandanud oma sisekontrolliraamistikku, mida kohaldatakse riigisiseste kohtuasjade jälgimisel. Ometi teatas neljast kriisilahendusest kolm SRB-le, et nad ei saa hinnata kriisilahendusasutuste ex ante osamakseid puudutavaid otsuseid käsitlevatest riigisisestest menetlustest tuleneva ressursside vähenemise tõenäosust. Kuigi need kolm kriisilahendusasutust teatasid, et nad ei saa tõenäosust hinnata, ei avalikustanud SRB nende juhtumitega seotud tingimuslikke kohustusi (vt punkt 44 ja 45). |
| --- | --- |

66.

2. soovitus

Riigi tasandi kohtuasjadega seotud tingimuslike kohustuste avalikustamine

| Kui ressursside vähenemise tõenäosust ei ole ex ante osamaksete suhtes algatatud kohtumenetluste tõttu võimalik hinnata, siis ei saa ressursside vähenemist välistada ja tingimuslik kohustus tuleks avalikustada.
  Selle soovituse puhul tuleb arvesse võtta pooleliolevate kohtumenetluste edasist arengut (vt punkt 42).

  Tähtaeg: SRB 2019. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamine |
| --- |

Kui ressursside vähenemise tõenäosust ei ole ex ante osamaksete suhtes algatatud kohtumenetluste tõttu võimalik hinnata, siis ei saa ressursside vähenemist välistada ja tingimuslik kohustus tuleks avalikustada.

Selle soovituse puhul tuleb arvesse võtta pooleliolevate kohtumenetluste edasist arengut (vt punkt 42).

Tähtaeg: SRB 2019. aasta raamatupidamise aastaaruande esitamine

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer, võttis käesoleva aruande vastu 12. novembri 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Käesolevas aruandes tähistab mõiste „pank“ ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklis 2 loetletud ettevõtjaid.

1

(2)  Nimekiri pankadest, mille kriisilahenduse eest vastutab SRB, asub järgmisel aadressil: https://srb.europa.eu/en/content/banks-under-srbs-remit.

2

(3)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikkel 18.

3

(4)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõige 8.

4

(5)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõige 4.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 artikli 98 lõige 4.

6

(7)  Euroopa Kontrollikoja aastaaruanded eelarveaasta 2018 kohta.

7

(8)  Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2018 kohta, osa 3.35.

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 artikli 104 lõike 1 põhjal kontrollib raamatupidamise aastaaruannet erasektori välisaudiitor. Nagu nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1, arvestab kontrollikoda erasektori välisaudiitori audititööd liidu asutuse kohta iga-aastase eriaruande koostamisel.

9

(10)  Vt ELTLi artikli 287 lõige 3 ja ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõige 8.

10

(11)  Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta aruandes tingimuslike kohustuste kohta oli see esimene soovitus.

11

(12)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse artikkel 76.

12

(13)  ELi toimimise lepingu artiklis 263 on määratletud ajakava kahe kuu jooksul meetme avaldamisest või selle teatavakstegemisest hagejale või nende puudumise korral kahe kuu jooksul pärast päeva, millal hageja sellest teada sai.

13

(14)  Vt direktiivi 2014/59/EL artikli 85 lõige 4.

14

(15)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 87 lõige 5 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 46.

15

(16)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 277.

16

(17)  Üldkohtu kodukorra (ELT L 105, 23.4.2015, lk 1) artikli 81 põhjal võib erandlike asjaolude esinemisel seda tähtaega kostja põhjendatud taotluse korral pikendada. Seda juhtus enamikus BPE kriisilahendust puudutavates kohtuasjades.

17

(18)  Euroopa Liidu Kohus: 2018. aasta aruanne, lk 18.

18

(19)  SRB 2018. aasta aruanne, jaotis 5.4.1.

19

(20)  25. oktoobril 2019 tunnistas Üldkohus hagi näidiskohtuasjas T-557/17 vastuvõetamatuks.

20

(21)  Ühtse kriisilahenduskorra määruses on ette nähtud, et tavaolukorras tuleks pangad likvideerida tavalises maksejõuetusmenetluses. Erand on kriisilahendus, kui see on avalikes huvides.

21

(22)  EKP 23. veebruari hinnang maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise kohta: https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.2019_FOLTF_assessment_ABLV_Bank_AS~48046b4adb.en.pdf.

22

(23)  SRB lõplik raamatupidamise aastaaruanne, J), lk 35.

23

(24)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 87 lõige 4.

24

(25)  FROBi halduskomitee 7. juuni 2017. aasta otsus Banco Popular Español S.A. kohta: http://www.frob.es/en/Lists/Contenidos/Attachments/419/ProyectodeAcuerdoreducido_EN_v1.pdf.

25

(26)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 85 alusel võib teatavad SRB otsused, näiteks otsused halduskulude osamaksete ja dokumentidele juurdepääsu kohta, edasi kaevata SRB apellatsioonikomisjoni.

26

(27)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõige 1.

27

(28)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 15 lõike 1 punkt g.

28

(29)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 20 lõige 16 ja artikli 76 lõike 1 punkt e.

29

(30)  SRB 2. augusti 2018. aasta teatis oma esialgse otsuse kohta, milles käsitletakse seda, kas aktsionäridele ja võlausaldajatele tuleb maksta hüvitist seoses Banco Popular Español S.A. kriisilahendusmeetmetega, ning ärakuulamisõiguse menetluse käivitamist (SRB/EES/2018/132).

30

(31)  SRB 2018. aasta aruanne, joonealune märkus 16, lk 32.

31

(32)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkt a.

32

(33)  SRB 2018. aasta aruanne, lk 32.

33

(34)  Olenevalt osalevate liikmesriikide õigusraamistikust teavitavad nende kriisilahendusasutused panku haldusaktide, otsuste või teatiste kaudu.

34

(35)  ELi toimimise lepingu artikli 267 alusel võivad liikmesriikide kohtud taotleda eelotsuseid ELi õiguse tõlgendamiseks.

35

(36)  Kohtujuristi Campos Sánchez-Bordona 9. juulil 2019. aastal esitatud ettepanek kohtuasjas C-414/18, punkt 26.

36

(37)  Kohtujuristi Campos Sánchez-Bordona 9. juulil 2019. aastal esitatud ettepanek kohtuasjas C-414/18, punktid 29–31.

37

(38)  SRB raamatupidamise aastaaruanne, lk 34.

38

(39)  SRB raamatupidamise aastaaruanne, lk 33.

39

(40)  Euroopa Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 2017/2361.

40

(*1)  Aastate 2015–2018 puhul on pankade arv iga-aastane keskmine, sest nende aastate osamaksed arvutati uuesti 2018. aastal, kui võeti kasutusele lõplik süsteem; halduskulude osamaksete arvutamiseks on 2015. aasta hulka loetud 2014. aasta november ja detsember.

*1

(41)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 85 lõige 3.

41

(42)  SRB apellatsioonikomisjoni 13. augusti 2018. aasta otsus asjas 04/18, punkt 16.

42

(43)  See võib tuleneda panga liigitamisest vähemoluliseks või oluliseks või pangalitsentsist ilmajäämisest.

43

(44)  Meroni doktriin, mis kehtestati kohtuasjades H-9/56 ja H-10/56, Meroni & Co., Industrie Metallurgiche vs. Ülemamet, [1957–1958] EKL 133, ja kohtuasi C-270/12, Ühendkuningriik vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, [ECLI:EU:C:2014:18].

44

(45)  Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 18 lõige 7.

45

(46)  Banco Popular Español, S. A. (BPE) kriisilahendusskeemi kinnitamine.

46

(47)  Ainult ühe puhul 30 kohtuasjast on komisjon ainus kostja.

47

(48)  Üldkohtu (kaheksas koda) 14. juuni 2018. aasta määrus Cambra Abaurrea vs. parlament jt (kohtuasi T‐553/17).

48

vs.

---

lisa

Eelmise aasta soovituste põhjal võetud meetmed

| Aasta | Soovitus | Praegune olukord | Üksikasjad |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | SRB peaks koostama üksikasjalikud raamatupidamissuunised. Raamatupidamissuunised peaksid käsitlema ka eraldiste moodustamist kohtukulude jaoks. | Ellu viidud | SRB on kehtestanud asutusesisesed raamatupidamissuunised asjakohaste standardite alusel. |
| 2017 | SRB peaks võtma kasutusele sobiva (määruses (EL) nr 806/2014) protsessi koos IT-süsteemiga, mis tagaks igat liiki tingimuslikke kohustusi puudutava asjakohase arvestuse ja aruandluse. Liikmesriikide kriisilahendusasutustel peaks olema nimetatud IT-süsteemile juurdepääs, et oma tingimuslikud kohustused selles registreerida. | Ellu viidud | Kuigi SRB ei ole veel spetsiifilist IT-süsteemi kasutusele võtnud, on ta loonud sisekontrollisüsteemi, et saada kriisilahendusasutustelt asjakohast teavet. |
| 2018 | Tingimuslike kohustuste juhtumite arvu ja keerukuse suurenemise tõttu kordab kontrollikoda oma eelmise aasta aruande soovitust. SRB peaks oma raamatupidamissuuniste projekti lõplikult vormistama ja heaks kiitma. Raamatupidamissuuniseid tuleks SRB 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande suhtes kohaldada täies ulatuses ja need peaksid hõlmama kohtukulude provisjoneerimist või avalikustamist. | Ellu viidud | Vaideid ja kohtuasju puudutavad raamatupidamissuunised on SRB-s heaks kiidetud ja kohaldamisel. |
| 2018 | Tuginedes kättesaadavatele andmetele, nagu kvantifitseeritavad nõuded, kohtuotsused ja ajaloolised andmed, peaksid SRB ja komisjon olukorra 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande jaoks põhjalikult ümber hindama. Hindamine peaks toimuma kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 10: „Eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad“. | Ellu viidud | SRB on kohandanud oma lähenemisviisi, et anda täpsem hinnang ex ante osamaksetega seotud kohtuasjadest tulenevate tingimuslike kohustuste kohta.
  Komisjon hindas oma tingimuslikke kohustusi saadaoleva teabe põhjal. Paraku puudub endiselt konkreetsete nõuetega seotud kohtupraktika. |
| 2018 | Kooskõlas sisekontrollistandarditega peaks SRB kehtestama asjakohased menetlused ja kontrollimehhanismid, et tagada liikmesriikide kriisilahendusasutustelt saadud teabe täpsus, täielikkus ja õigeaegsus. Lisaks peaks ta tagama piisava kontrolljälje olemasolu, et kontrollikoda saaks täita oma kohustuslikke auditiülesandeid. | Ellu viidud | SRB on esitanud kriisilahendusasutustele asjakohased suunised ja vormid riskisummade hindamiseks. |

Aasta

Soovitus

Praegune olukord

Üksikasjad

2017

SRB peaks koostama üksikasjalikud raamatupidamissuunised. Raamatupidamissuunised peaksid käsitlema ka eraldiste moodustamist kohtukulude jaoks.

Ellu viidud

SRB on kehtestanud asutusesisesed raamatupidamissuunised asjakohaste standardite alusel.

2017

SRB peaks võtma kasutusele sobiva (määruses (EL) nr 806/2014) protsessi koos IT-süsteemiga, mis tagaks igat liiki tingimuslikke kohustusi puudutava asjakohase arvestuse ja aruandluse. Liikmesriikide kriisilahendusasutustel peaks olema nimetatud IT-süsteemile juurdepääs, et oma tingimuslikud kohustused selles registreerida.

Ellu viidud

Kuigi SRB ei ole veel spetsiifilist IT-süsteemi kasutusele võtnud, on ta loonud sisekontrollisüsteemi, et saada kriisilahendusasutustelt asjakohast teavet.

2018

Tingimuslike kohustuste juhtumite arvu ja keerukuse suurenemise tõttu kordab kontrollikoda oma eelmise aasta aruande soovitust. SRB peaks oma raamatupidamissuuniste projekti lõplikult vormistama ja heaks kiitma. Raamatupidamissuuniseid tuleks SRB 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande suhtes kohaldada täies ulatuses ja need peaksid hõlmama kohtukulude provisjoneerimist või avalikustamist.

Ellu viidud

Vaideid ja kohtuasju puudutavad raamatupidamissuunised on SRB-s heaks kiidetud ja kohaldamisel.

2018

Tuginedes kättesaadavatele andmetele, nagu kvantifitseeritavad nõuded, kohtuotsused ja ajaloolised andmed, peaksid SRB ja komisjon olukorra 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande jaoks põhjalikult ümber hindama. Hindamine peaks toimuma kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 10: „Eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad“.

Ellu viidud

SRB on kohandanud oma lähenemisviisi, et anda täpsem hinnang ex ante osamaksetega seotud kohtuasjadest tulenevate tingimuslike kohustuste kohta.

Komisjon hindas oma tingimuslikke kohustusi saadaoleva teabe põhjal. Paraku puudub endiselt konkreetsete nõuetega seotud kohtupraktika.

2018

Kooskõlas sisekontrollistandarditega peaks SRB kehtestama asjakohased menetlused ja kontrollimehhanismid, et tagada liikmesriikide kriisilahendusasutustelt saadud teabe täpsus, täielikkus ja õigeaegsus. Lisaks peaks ta tagama piisava kontrolljälje olemasolu, et kontrollikoda saaks täita oma kohustuslikke auditiülesandeid.

Ellu viidud

SRB on esitanud kriisilahendusasutustele asjakohased suunised ja vormid riskisummade hindamiseks.

---

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU VASTUSED

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 11. | SRB andis kontrollikojale juurdepääsu kõikidele taotletud dokumentidele. SRB on nõus arutama edaspidi kontrollikojaga töökorraldust, kuid märgib, et kontrollikoda ei ole SRB töötajate või välisnõustajatega võrdsel positsioonil ning tuleb võtta nõuetekohased kaitsemeetmed, et kaitsta konfidentsiaalset teavet. |
| --- | --- |

11.

Järeldused ja soovitused

1. soovitus

SRB nõustub soovitusega. SRB lisab juhtumite sisehindamisel nõuetekohased põhjendused ja toetavad argumendid kategooriate alusel, kui asjakohane.

2. soovitus

SRB nõustub soovitusega avalikustada tingimuslik kohustus seoses juhtumitega, kus ei ole võimalik tulemust usaldusväärselt hinnata.

Praeguste õigusmenetluste arengu tõttu väheneb edaspidi nende juhtumite arv, kus ressursside vähenemise tõenäosust ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata.

---

KOMISJONI VASTUSED

Komisjon võtab Euroopa Kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

NÕUKOGU VASTUSED

53.

Eelarveaasta 2018 kohta ei registreeritud Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu raamatupidamisaruannetes ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõike 4 kohaseid tingimuslikke kohustusi.

---

AUDITIRÜHM

Määruse (EL) nr 806/2014 (millega luuakse ühtne kriisilahenduskord) artikli 92 lõike 4 kohaselt esitab kontrollikoda igal aastal aruande tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu kõnealuse määruse kohaste ülesannete täitmisest.

Kõnealuse aruande koostas turgude reguleerimise ja konkurentsivõimelise majanduse valdkondade auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer. Auditit juhtis kontrollikoja liige Ildikó Gáll-Pelcz, keda toetasid kabinetiülem Zoltán Lovas, direktor Joanna Metaxopoulou, valdkonnajuht Zacharias Kolias, auditijuht Matthias Blaas, audiitorid Shane Enright ja Carlos Soler Ruiz ning õigusnõustaja Andreea-Maria Feipel-Cosciug.

---