# Službeni list C 428/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 428 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.20. prosinca 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 428

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.20. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 428/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 428/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9671 — Apollo/Blue Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 428/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 428/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9627 – APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  ) | 4 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 428/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  )

1

1

2019/C 428/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9671 — Apollo/Blue Group) (
  1
  )

1

2

2019/C 428/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  )

1

3

2019/C 428/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9627 – APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  )

1

4

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 428/05 | Odluka Vijeća od 19. prosinca 2019. o imenovanju člana Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima | 5 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 428/06 | Tečajna lista eura — 19. prosinca 2019. | 7 |
| 2019/C 428/07 | Obavijest Komisije Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, članak 6. stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU | 8 |
| 2019/C 428/08 | Odluka Komisije оd 16. prosinca 2019. o obnovi mandata stručne skupine Komisije Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje | 34 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 428/05

Odluka Vijeća od 19. prosinca 2019. o imenovanju člana Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima

5

Europska komisija

2019/C 428/06

Tečajna lista eura — 19. prosinca 2019.

7

2019/C 428/07

Obavijest Komisije Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, članak 6. stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU

8

2019/C 428/08

Odluka Komisije оd 16. prosinca 2019. o obnovi mandata stručne skupine Komisije Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje

34

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 428/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet: M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  ) | 41 |
| 2019/C 428/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 43 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2019/C 428/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 44 |
| 2019/C 428/12 | Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 48 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 428/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet: M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  )

1

41

2019/C 428/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

43

DRUGI

Europska komisija

2019/C 428/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

44

2019/C 428/12

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

48

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9598 — Allianz/T&R)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/01)

Dana 5. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9598. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9598. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9671 — Apollo/Blue Group)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/02)

Dana 12. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9671. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9671. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/03)

Dana 13. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9639. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9639. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/4

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9627 – APG/Elecnor/CC&I)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/04)

Dana 13. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9627. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9627. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/5

---

ODLUKA VIJEĆA

od 19. prosinca 2019.

o imenovanju člana Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima

(2019/C 428/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku br. 235/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o uspostavljanju Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima (1), a posebno njezin članak 3. stavak 5,

uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je Odlukom od 18. prosinca 2017. (2) imenovalo tri člana Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima („Odbor”) na mandat od tri godine od 1. veljače 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Odlukom od 18. prosinca 2017. (2) imenovalo tri člana Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima („Odbor”) na mandat od tri godine od 1. veljače 2018.

| (2) | Jedan od tri člana Odbora koje je imenovalo Vijeće, g. Jaume GARCIA, podnio je ostavku prije kraja mandata. |
| --- | --- |

(2)

Jedan od tri člana Odbora koje je imenovalo Vijeće, g. Jaume GARCIA, podnio je ostavku prije kraja mandata.

| (3) | Stoga je potrebno imenovati novog člana Odbora. |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno imenovati novog člana Odbora.

| (4) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke br. 235/2008/EZ članovi Odbora odabiru se među stručnjacima koji posjeduju izvanredne sposobnosti u području statistike, |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke br. 235/2008/EZ članovi Odbora odabiru se među stručnjacima koji posjeduju izvanredne sposobnosti u području statistike,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Priit POTISEPP imenuje se članom koji predstavlja Vijeće u Europskom savjetodavnom odboru za upravljanje statističkim podacima na mandat od tri godine.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

K. MIKKONEN

---

(1)  SL L 73, 15.3.2008., str. 17.

1

(2)  Odluka Vijeća od 18. prosinca 2017. o imenovanju triju članova Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima (SL C 439, 20.12.2017., str. 5.).

2

---

Europska komisija

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/7

---

Tečajna lista eura (1)

19. prosinca 2019.

(2019/C 428/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1117 |
| JPY | japanski jen | 121,73 |
| DKK | danska kruna | 7,4723 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85073 |
| SEK | švedska kruna | 10,4780 |
| CHF | švicarski franak | 1,0899 |
| ISK | islandska kruna | 137,20 |
| NOK | norveška kruna | 9,9785 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,473 |
| HUF | mađarska forinta | 330,52 |
| PLN | poljski zlot | 4,2617 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7710 |
| TRY | turska lira | 6,6022 |
| AUD | australski dolar | 1,6188 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4588 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6687 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6898 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5074 |
| KRW | južnokorejski von | 1 296,60 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,9180 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7931 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4398 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 551,77 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6047 |
| PHP | filipinski pezo | 56,263 |
| RUB | ruski rubalj | 69,4593 |
| THB | tajlandski baht | 33,568 |
| BRL | brazilski real | 4,5163 |
| MXN | meksički pezo | 21,1158 |
| INR | indijska rupija | 79,0320 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1117

JPY

japanski jen

121,73

DKK

danska kruna

7,4723

GBP

funta sterlinga

0,85073

SEK

švedska kruna

10,4780

CHF

švicarski franak

1,0899

ISK

islandska kruna

137,20

NOK

norveška kruna

9,9785

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,473

HUF

mađarska forinta

330,52

PLN

poljski zlot

4,2617

RON

rumunjski novi leu

4,7710

TRY

turska lira

6,6022

AUD

australski dolar

1,6188

CAD

kanadski dolar

1,4588

HKD

hongkonški dolar

8,6687

NZD

novozelandski dolar

1,6898

SGD

singapurski dolar

1,5074

KRW

južnokorejski von

1 296,60

ZAR

južnoafrički rand

15,9180

CNY

kineski renminbi-juan

7,7931

HRK

hrvatska kuna

7,4398

IDR

indonezijska rupija

15 551,77

MYR

malezijski ringit

4,6047

PHP

filipinski pezo

56,263

RUB

ruski rubalj

69,4593

THB

tajlandski baht

33,568

BRL

brazilski real

4,5163

MXN

meksički pezo

21,1158

INR

indijska rupija

79,0320

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/8

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, članak 6. stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU

(2019/C 428/07)

| Napomena: Pod upućivanjima na Odluku br. 1313/2013/EU (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.) podrazumijeva se: Odluka br. 1313/2013/EU kako je izmijenjena Odlukom (EU) 2019/420 (SL L 77 I, 20.3.2019., str. 1.)
  S obzirom na članak 28. stavak 1. točku (a) Odluke br. 1313/2013/EU, u slučajevima u kojima se upućuje na države članice, pod time se podrazumijeva da to uključuje države sudionice kako su definirane u članku 4. točki 12. Odluke br. 1313/2013/EU. |
| --- |

Napomena: Pod upućivanjima na Odluku br. 1313/2013/EU (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.) podrazumijeva se: Odluka br. 1313/2013/EU kako je izmijenjena Odlukom (EU) 2019/420 (SL L 77 I, 20.3.2019., str. 1.)

S obzirom na članak 28. stavak 1. točku (a) Odluke br. 1313/2013/EU, u slučajevima u kojima se upućuje na države članice, pod time se podrazumijeva da to uključuje države sudionice kako su definirane u članku 4. točki 12. Odluke br. 1313/2013/EU.

Sadržaj

| Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, članak 6. Stavak 1. Točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU | 9 |
| --- | --- |

| Uvod | 9 |
| --- | --- |

| Cilj i područje primjene | 9 |
| --- | --- |

| Predložak za sažeto izvješće o upravljanju rizicima od katastrofa | 11 |
| --- | --- |

| Dio I. Procjena rizika | 11 |
| --- | --- |

| Dio II. Procjena sposobnosti upravljanja rizicima | 17 |
| --- | --- |

| Dio III. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti kojima se otklanjaju ključni rizici s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka | 22 |
| --- | --- |

| Priložene smjernice za predložak | 25 |
| --- | --- |

| Dio I. Procjena rizika | 25 |
| --- | --- |

| 1.1 | Uvod | 25 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Smjernice za odgovaranje na pitanja 1.–8. iz predloška (dio I.) | 26 |
| --- | --- | --- |

1.2

| Dio II. Procjena sposobnosti upravljanja rizicima | 30 |
| --- | --- |

| 2.1 | Uvod | 30 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Smjernice za odgovaranje na pitanja 9.–20. iz predloška (dio II.) | 30 |
| --- | --- | --- |

2.2

| Dio III. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti za ključne rizike s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka | 32 |
| --- | --- |

| 3.1 | Uvod | 32 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Smjernice za odgovaranje na pitanja 21.–24. iz predloška (dio III.) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.2

| PRILOG | 35 |
| --- | --- |

| Netaksativan popis rizika relevantnih u okviru zakonodavstva i/ili politika EU-a | 35 |
| --- | --- |

| Netaksativan popis međusektorskih područja od zajedničkog interesa u zakonodavstvu i/ili politikama EU-a | 38 |
| --- | --- |

Smjernice za izvješćivanje o upravljanju rizicima od katastrofa, članak 6. stavak 1. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU

Uvod

Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (1), kako je izmijenjena 21. ožujka 2019. (2), zahtijeva se od država članica da dostavljaju Komisiji sažetke relevantnih aspekata svojih procjena rizika i procjena svoje sposobnosti upravljanja rizicima, s naglaskom na ključne rizike. Njome se od država članica zahtijeva i da dostave informacije o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti koje su potrebne za otklanjanje ključnih rizika s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizika male vjerojatnosti, ali visokog učinka (3).

Komisija je, zajedno s državama članicama, dobila zadaću da izradi smjernice za podnošenje tog sažetka do 22. prosinca 2019. (4)

Ove smjernice izrađene su u obliku predloška, u kojem se navode sva glavna pitanja na koja se treba odgovoriti u nacionalnim sažecima, i priloženih smjernica za ispravno popunjavanje tog predloška. Ove su smjernice neobvezujuće i osmišljene su tako da pomažu pri izradi sažetaka relevantnih aspekata:

| 1. | procjene rizika, s naglaskom na ključnim rizicima; |
| --- | --- |

1.

procjene rizika, s naglaskom na ključnim rizicima;

| 2. | procjene sposobnosti upravljanja rizicima, s naglaskom na ključnim rizicima; |
| --- | --- |

2.

procjene sposobnosti upravljanja rizicima, s naglaskom na ključnim rizicima;

| 3. | i opisa prioritetnih mjera prevencije i pripravnosti kojima se otklanjaju ključni rizici s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka. |
| --- | --- |

3.

i opisa prioritetnih mjera prevencije i pripravnosti kojima se otklanjaju ključni rizici s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka.

U sažetku relevantnih elemenata procjene rizika i procjene sposobnosti upravljanja rizicima naglasak bi trebao biti na ključnim rizicima. Pravo je država članica da definiraju ključne rizike. Od država članica traži se da dostave svoje sažetke Komisiji prvi put do 31. prosinca 2020. Nakon toga bi ih države članice trebale dostavljati svake tri godine te kad god dođe do važne promjene.

U skladu s člankom 6. stavkom 1., od država članica ne zahtijeva se da razmjenjuju osjetljive informacije koje bi, ako bi se objavile, mogle naštetiti njihovim bitnim sigurnosnim interesima.

Ovim se smjernicama zamjenjuje Obavijest Komisije o smjernicama za procjenu sposobnosti upravljanja rizicima (5).

Cilj i područje primjene

Smjernice su osmišljene da bi se državama članicama olakšalo izvješćivanje i tako ispunili ciljevi iz Odluke br. 1313/2013/EU, a ponajprije radi:

| — | „postizanj[a] visoke razine zaštite od katastrofa prevencijom ili smanjenjem njihovih potencijalnih učinaka, poticanjem kulture prevencije i poboljšanjem suradnje između službi civilne zaštite i drugih mjerodavnih službi” (6), |
| --- | --- |

—

„postizanj[a] visoke razine zaštite od katastrofa prevencijom ili smanjenjem njihovih potencijalnih učinaka, poticanjem kulture prevencije i poboljšanjem suradnje između službi civilne zaštite i drugih mjerodavnih službi” (6),

| — | pružanja Komisiji informacija koje su joj potrebne za ispunjenje njezinih obveza iz članka 5., a to su ponajprije:






  (a) | poduzimanje mjera za poboljšanje baze znanja o rizicima od katastrofa te za dodatno olakšavanje i promicanje suradnje i razmjene znanja, rezultata znanstvenih istraživanja i inovacija, najboljih praksi i informacija, među ostalim među državama članicama koje se suočavaju sa zajedničkim rizicima; |
| --- | --- | --- |

—

pružanja Komisiji informacija koje su joj potrebne za ispunjenje njezinih obveza iz članka 5., a to su ponajprije:

(a)

poduzimanje mjera za poboljšanje baze znanja o rizicima od katastrofa te za dodatno olakšavanje i promicanje suradnje i razmjene znanja, rezultata znanstvenih istraživanja i inovacija, najboljih praksi i informacija, među ostalim među državama članicama koje se suočavaju sa zajedničkim rizicima;

| (b) | davanje podrške i promicanje aktivnosti država članica u procjeni i prikazu rizika putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(b)

davanje podrške i promicanje aktivnosti država članica u procjeni i prikazu rizika putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa;

| (c) | uspostavljanje i redovito ažuriranje međusektorskog pregleda i prikaza rizika od prirodnih katastrofa i rizika od katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem s kojima se Unija može suočiti, primjenjujući koherentni pristup kroz različita područja politika kojima se mogu rješavati pitanja prevencije katastrofa ili utjecati na njih i propisno uzimajući u obzir moguće utjecaje klimatskih promjena; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje i redovito ažuriranje međusektorskog pregleda i prikaza rizika od prirodnih katastrofa i rizika od katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem s kojima se Unija može suočiti, primjenjujući koherentni pristup kroz različita područja politika kojima se mogu rješavati pitanja prevencije katastrofa ili utjecati na njih i propisno uzimajući u obzir moguće utjecaje klimatskih promjena;

| (d) | poticanje razmjene dobre prakse o pripremi nacionalnih sustava civilne zaštite za suočavanje s utjecajem klimatskih promjena; |
| --- | --- |

(d)

poticanje razmjene dobre prakse o pripremi nacionalnih sustava civilne zaštite za suočavanje s utjecajem klimatskih promjena;

| (e) | promicanje i podupiranje razvoja i provedbe aktivnosti država članica u upravljanju rizicima putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(e)

promicanje i podupiranje razvoja i provedbe aktivnosti država članica u upravljanju rizicima putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa;

| (f) | prikupljanje i širenje informacija koje su države članice stavile na raspolaganje; organiziranje razmjene iskustava o procjeni sposobnosti upravljanja rizicima; i olakšavanje razmjene dobre prakse koja se odnosi na planiranje prevencije i pripravnosti, među ostalim i putem dobrovoljnih stručnih provjera; |
| --- | --- |

(f)

prikupljanje i širenje informacija koje su države članice stavile na raspolaganje; organiziranje razmjene iskustava o procjeni sposobnosti upravljanja rizicima; i olakšavanje razmjene dobre prakse koja se odnosi na planiranje prevencije i pripravnosti, među ostalim i putem dobrovoljnih stručnih provjera;

| (g) | u skladu s rokovima iz članka 6. točke (c), periodično izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća o napretku ostvarenom u provedbi članka 6.; |
| --- | --- |

(g)

u skladu s rokovima iz članka 6. točke (c), periodično izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća o napretku ostvarenom u provedbi članka 6.;

| (h) | promicanje korištenja različitih fondova Unije koji mogu podupirati održivu prevenciju katastrofa te poticanje država članica i regija da iskoriste te mogućnosti financiranja; |
| --- | --- |

(h)

promicanje korištenja različitih fondova Unije koji mogu podupirati održivu prevenciju katastrofa te poticanje država članica i regija da iskoriste te mogućnosti financiranja;

| (i) | naglašavanje važnosti prevencije rizika, podupiranje država članica u jačanju svijesti, informiranju javnosti i obrazovanju te podupiranje napora država članica u informiranju javnosti o sustavima za uzbunjivanje davanjem smjernica o takvim sustavima, među ostalim na prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

(i)

naglašavanje važnosti prevencije rizika, podupiranje država članica u jačanju svijesti, informiranju javnosti i obrazovanju te podupiranje napora država članica u informiranju javnosti o sustavima za uzbunjivanje davanjem smjernica o takvim sustavima, među ostalim na prekograničnoj razini;

| (j) | promicanje mjera prevencije u državama članicama i trećim zemljama iz članka 28. putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa; i |
| --- | --- |

(j)

promicanje mjera prevencije u državama članicama i trećim zemljama iz članka 28. putem razmjene dobre prakse te olakšavanje pristupa posebnom znanju i stručnosti koji se odnose na pitanja od zajedničkog interesa; i

| (k) | u bliskom savjetovanju s državama članicama, poduzimanje dodatnog potpornog i komplementarnog djelovanja u području prevencije, potrebnog za postizanje cilja navedenog u članku 3. stavku 1. točki (a), |
| --- | --- |

(k)

u bliskom savjetovanju s državama članicama, poduzimanje dodatnog potpornog i komplementarnog djelovanja u području prevencije, potrebnog za postizanje cilja navedenog u članku 3. stavku 1. točki (a),

| — | pružanja informacija Komisiji koje su potrebne za utvrđivanje i podupiranje prioriteta i mjera za upravljanje rizicima od katastrofa u okviru različitih fondova i instrumenata EU-a, |
| --- | --- |

—

pružanja informacija Komisiji koje su potrebne za utvrđivanje i podupiranje prioriteta i mjera za upravljanje rizicima od katastrofa u okviru različitih fondova i instrumenata EU-a,

| — | pomaganja pri izradi informiranijih odluka o načinu određivanja prioriteta i raspodjeljivanja ulaganja u području mjera prevencije, pripravnosti i odgovora. |
| --- | --- |

—

pomaganja pri izradi informiranijih odluka o načinu određivanja prioriteta i raspodjeljivanja ulaganja u području mjera prevencije, pripravnosti i odgovora.

Kako se zahtijeva primjenjivim zakonodavstvom o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (članak 6. Odluke br. 1313/2013/EU), države članice Komisiji su dostavile sažetke svojih nacionalnih procjena rizika (u prosincu 2015. i 2018.) i procjena sposobnosti upravljanja rizicima (u kolovozu 2018.). U zaprimljenim podnescima pokazalo se da su te procjene sastavljene na temelju različitih postupaka i metodologija.

Ovim se smjernicama postupak izvješćivanja u skladu s člankom 6. znatno pojednostavnjuje i racionalizira. Nastavljaju se na iskustvo stečeno pri provedbi nacionalnih procjena rizika i mapiranju rizika od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih velikih katastrofa u državama članicama te na nacionalnim izvješćima o procjeni sposobnosti upravljanja rizicima poslanima Komisiji. U njima se uzimaju u obzir i prethodni radni dokument službi Komisije „Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama” (7) i Smjernice za procjenu sposobnosti upravljanja rizicima (8). U njima se uzimaju u obzir zahtjevi koji postoje u okviru postojećeg zakonodavstva EU-a te ne utječu na obveze koje proizlaze iz njega (9).

PREDLOŽAK ZA SAŽETO IZVJEŠĆE O UPRAVLJANJU RIZICIMA OD KATASTROFA

Dio I. Procjena rizika

| 1. | Postupak procjene rizika |
| --- | --- |

1.

Opišite kako se postupak procjene rizika uklapa u opći okvir za upravljanje rizicima od katastrofa. Detaljno opišite zakonodavne, postupovne i institucionalne aspekte. Objasnite jesu li za procjenu rizika odgovorni subjekti na nacionalnoj razini ili na odgovarajućoj podnacionalnoj razini.

| 2. | Savjetovanje s relevantnim tijelima i dionicima |
| --- | --- |

2.

Opišite niz relevantnih tijela i dionika uključenih u postupak procjene rizika.

Prema potrebi: opišite prirodu njihova sudjelovanja i pritom navedite njihove uloge i odgovornosti.

| 3. | Utvrđivanje ključnih rizika na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini |
| --- | --- |

3.

Utvrdite ključne rizike koji bi mogli imati znatne štetne učinke na ljude, gospodarstvo i okoliš te štetne političke/društvene učinke (uključujući učinke na sigurnost).

Među prethodno navedenim ključnim rizicima, utvrdite:

| 3.1. | sve ključne rizike koji bi mogli imati znatne štetne prekogranične učinke, a koji dolaze iz susjedne zemlje ili zemalja ili na njih utječu; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | sve ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka. |
| --- | --- |

3.2.

Prema potrebi:

| 3.3. | utvrdite sve ključne rizike koji se očekuju u budućnosti. To može uključivati bilo kakve rizike u nastajanju (10) koji bi mogli imati znatne štetne učinke na ljude, gospodarstvo i okoliš te štetne političke/društvene učinke (uključujući učinke na sigurnost). |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | Utvrđivanje učinaka klimatskih promjena |
| --- | --- |

4.

Utvrdite koji su rizici od prethodno navedenih izravno povezani s učincima klimatskih promjena. Prema potrebi, uzmite u obzir postojeće nacionalne i podnacionalne strategije i/ili akcijske planove za prilagođavanje klimatskim promjenama (11) ili bilo koju relevantnu procjenu klimatskih rizika i osjetljivosti.

| 5. | Analiza rizika |
| --- | --- |

5.

Opišite ljestvicu razina vjerojatnosti i učinka ključnih rizika koji su utvrđeni (u pitanju 3.), uključujući ključne prekogranične rizike i ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka, te, prema potrebi, buduće rizike i/ili rizike u nastajanju.

Prikažite te rezultate u jedinstvenoj matrici rizika ili, ako je primjenjivo, i na drugom vizualiziranom grafikonu/modelu.

Prema potrebi: ukratko opišite metode, modele i tehnike koji se primjenjuju za procjenu vjerojatnosti i učinaka različitih rizika ili scenarija rizika.

| 6. | Prikazivanje rizika na kartama |
| --- | --- |

6.

Navedite jesu li izrađene ikakve karte rizika na kojima se pokazuje očekivana prostorna raspodjela ključnih rizika kako su utvrđeni u fazama utvrđivanja i analize (pitanja 3., 4. i 5.). Ako jesu, prema potrebi ih uključite.

| 7. | Praćenje i preispitivanje procjene rizika |
| --- | --- |

7.

Ukratko opišite postojeći sustav za praćenje i preispitivanje procjene rizika u svrhu vođenja računa o novom razvoju događanja.

| 8. | Obavješćivanje o rezultatima procjene rizika |
| --- | --- |

8.

Opišite postupak obavješćivanja o rezultatima nacionalne procjene rizika i postupak širenja tih rezultata. Ukratko opišite kako se rezultati procjene rizika razmjenjuju među oblikovateljima politika, različitim javnim tijelima s različitim vrstama odgovornosti, različitim razinama uprave i drugim relevantnim dionicima. Navedite informira li se i kako javnost o rezultatima procjene rizika kako bi postala svjesna rizika koji postoje u njezinoj zemlji ili regiji i/ili kako bi joj se omogućilo donošenje informiranih odluka radi vlastite zaštite.

| Fakultativno: Primjeri dobre prakse |
| --- |
| Ukratko opišite primjere dobre prakse koji su relevantni za pitanja 1.–8. |

Fakultativno: Primjeri dobre prakse

Ukratko opišite primjere dobre prakse koji su relevantni za pitanja 1.–8.

Dio II. Procjena sposobnosti upravljanja rizicima

| 9. | Zakonodavni, postupovni i/ili institucionalni okvir |
| --- | --- |

9.

Opišite postojeći okvir za postupak/postupke procjene sposobnosti upravljanja rizicima. Navedite temelji li se on na pravnom aktu, strateškom planu, provedbenom planu ili drugim postupovnim okvirima.

Prema potrebi: navedite koliko se često procjenjuje sposobnost upravljanja rizicima.

Navedite koristi li se procjena (procjene) sposobnosti upravljanja rizicima za potrebe donošenja odluka.

| 10. | Uloge i odgovornosti nadležnih tijela |
| --- | --- |

10.

Opišite uloge i odgovornosti nadležnih tijela na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini (prema potrebi), pri čemu je potrebno razlikovati procjenu rizika, prevenciju, pripravnost i odgovor, s naglaskom na upravljanju utvrđenim ključnim rizicima.

Opišite na koji se način osigurava horizontalna koordinacija (međusektorski pristup) među tim nadležnim tijelima, s naglaskom na upravljanju utvrđenim ključnim rizicima.

| 11. | Uloge relevantnih dionika |
| --- | --- |

11.

Navedite jesu li relevantni dionici informirani o postupku (postupcima) upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike te jesu li uključeni u njih. Ako jesu, opišite način na koji su informirani i uključeni.

| 12. | Postupci i mjere na nacionalnoj, podnacionalnoj i lokalnoj razini |
| --- | --- |

12.

Postupci i mjere na nacionalnoj, podnacionalnoj i lokalnoj razini

Opišite uspostavljene postupke za osiguravanje vertikalne suradnje među tijelima s nacionalne, podnacionalne i lokalne razine koja su uključena u postupak (postupke) upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike.

| 13. | Postupci i mjere na prekograničnoj, međuregionalnoj i međunarodnoj razini |
| --- | --- |

13.

Opišite postupke uspostavljene za osiguravanje suradnje na prekograničnoj, međuregionalnoj i međunarodnoj razini u području upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike. Opišite postojeće mjere za osiguravanje upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike.

Prema potrebi:

  navedite jesu li politike upravljanja rizicima od katastrofa izrađene na način da se u njima vodi računa o međunarodnim obvezama, primjerice, o Okviru iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. i o ciljevima održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030.

| 14. | Stavljanje naglaska na mjere za prilagođavanje klimatskim promjenama |
| --- | --- |

14.

Navedite jesu li između mjera za smanjenje rizika od katastrofa i mjera za prilagođavanje klimatskim promjenama ostvarene sinergije na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini (prema potrebi) za utvrđene ključne rizike koji su povezani s klimatskim promjenama (pitanje 4.). Ako jesu, opišite način na koji su ostvarene.

| 15. | Stavljanje naglaska na mjere za zaštitu kritične infrastrukture |
| --- | --- |

15.

Navedite postoje li mjere za zaštitu kritične infrastrukture koju se smatra važnom za kontinuirano obavljanje ključnih društvenih funkcija.

| 16. | Izvor(i) financiranja |
| --- | --- |

16.

Navedite omogućuje li proračun dodjeljivanje sredstava na fleksibilan način u slučaju hitne potrebe i u kojoj se mjeri u okviru fondova za slučaj katastrofe promiče preventivno djelovanje.

Opišite izvore financiranja (npr. nacionalno, podnacionalno, javno i privatno financiranje, uključujući financiranje iz osiguranja, te financiranje sredstvima EU-a i drugo međunarodno financiranje) koji se koriste za poduzimanje prioritetnih mjera u području upravljanja rizicima od katastrofa pri procjenjivanju i prevenciji utvrđenih ključnih rizika te pripremanju za njih i odgovaranju na njih.

| 17. | Infrastruktura, sredstva i oprema |
| --- | --- |

17.

Opišite što se poduzima kako bi se osiguralo da postoji dovoljno sredstava na raspolaganju za ublažavanje učinaka katastrofa i hitno odgovaranje na katastrofe povezane s utvrđenim ključnim rizicima.

| 18. | Stavljanje naglaska na prikupljanje podataka o gubicima u katastrofama i na postupke povezane s njime |
| --- | --- |

18.

Navedite postoji li sustav za prikupljanje podataka o gubicima nastalima u katastrofama. Opišite način na koji se prikupljaju podaci o utvrđenim ključnim rizicima.

| 19. | Stavljanje naglaska na opremu za sustave za rano upozoravanje i na postupke povezane s njima |
| --- | --- |

19.

Opišite postojeće sustave za rano otkrivanje opasnosti i praćenje utvrđenih ključnih rizika. Navedite jesu li metodologije za prognoziranje integrirane u sustav.

| 20. | Informiranje i obavješćivanje u vezi s rizicima radi jačanja svijesti javnosti |
| --- | --- |

20.

Opišite način na koji se javnost informira o tome koje se mjere trebaju poduzeti u slučaju suočavanja s rizicima. Primjerice, navedite postoji li strategija za edukaciju javnosti i jačanje svijesti. Navedite jesu li i kako ciljne skupine uključene u utvrđivanje mjera prevencije i pripravnosti i u provedbu aktivnosti informiranja i obavješćivanja u vezi s rizicima.

| Fakultativno: Primjeri dobre prakse |
| --- |
| Ukratko opišite primjere dobre prakse koji su relevantni za pitanja 9.–20. |

Fakultativno: Primjeri dobre prakse

Ukratko opišite primjere dobre prakse koji su relevantni za pitanja 9.–20.

Dio III. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti kojima se otklanjaju ključni rizici s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka

| 21. | Ključni rizici s prekograničnim učincima |
| --- | --- |

21.

Navedite ključne rizike s prekograničnim učincima.

Ispunite sljedeću rubriku za svaki ključni rizik s prekograničnim učincima:

| 22. | Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti |
| --- | --- |

22.

| 22.1. | Opišite postojeće i sve planirane prioritetne mjere prevencije. |
| --- | --- |

22.1.

| 22.2. | Opišite postojeće i sve planirane prioritetne mjere pripravnosti. |
| --- | --- |

22.2.

Opišite postojeće i sve planirane prioritetne mjere pripravnosti.

Ako se na temelju zakonodavstva ili politika EU-a već zahtijeva izvješćivanje o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti kojima se otklanja ovaj rizik, dovoljno je da navedete upućivanja na izvješća poslana Komisiji.

Prema potrebi:

| 23. | Rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka |
| --- | --- |

23.

Navedite sve rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka.

Ispunite sljedeću rubriku za svaki rizik male vjerojatnosti, ali visokog učinka:

| 24. | Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti |
| --- | --- |

24.

| 24.1. | Opišite postojeće i sve planirane prioritetne mjere prevencije. |
| --- | --- |

24.1.

| 24.2. | Opišite postojeće i sve planirane prioritetne mjere pripravnosti. |
| --- | --- |

24.2.

Ako se na temelju zakonodavstva ili politika EU-a već zahtijeva izvješćivanje o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti kojima se otklanja ovaj rizik, dovoljno je da navedete upućivanja na izvješća poslana Komisiji.

PRILOŽENE SMJERNICE ZA PREDLOŽAK

Dio I. Procjena rizika

1.1.   Uvod

Svrha je procjene rizika prikupljanje informacija za postupak donošenja odluka i planiranje upravljanja rizicima od katastrofa i sposobnošću za to upravljanje namijenjenih oblikovateljima politika i relevantnim dionicima, uključujući privatni sektor; informiranje javnosti o rizicima; te praćenje i preispitivanje rizika i osjetljivosti. Procjenom se stoga dobiva osnova za planiranje upravljanja rizicima od katastrofa i za provođenje povezanih mjera. U tu je svrhu Europska komisija već utvrdila „Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama” (12) iz 2010. te periodično objavljuje „Pregled rizika od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih katastrofa s kojima bi se Europska unija mogla suočiti” (13).

Politike za rizike od katastrofa na europskoj razini bave se nizom različitih tema, uključujući prirodne i ljudskim djelovanjem uzrokovane rizike od katastrofa kao što su šumski požari, prijetnje zdravlju, pandemije, industrijski rizici, kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) prijetnje, sigurnost (kibersigurnost, terorizam) i drugo. Osim toga, za upravljanje rizicima od katastrofa relevantne su i druge politike, uključujući politike za borbu protiv klimatskih promjena i za zaštitu okoliša.

U skladu s člankom 4. točkom 7. Odluke br. 1313/2013/EU, „procjena rizika” znači cjelokupni međusektorski proces utvrđivanja, analize i evaluacije rizika izvršen na nacionalnoj ili odgovarajućoj podnacionalnoj razini. Evaluacija rizika (14) važan je dio procjene rizika radi potpore odlukama i utvrđivanja područja u kojima je potrebno dodatno djelovanje. Međutim, izvješćivanje o ishodima evaluacije rizika ne zahtijeva se za potrebe ovih smjernica, uzimajući u obzir političku prirodu te faze. Ako procjena rizika već sadržava evaluaciju rizika, to se može dostaviti Komisiji.

1.2.   Smjernice za odgovaranje na pitanja 1.–8. iz predloška (dio I.)

Pitanje 1. Postupak procjene rizika

Opišite kako se postupak procjene rizika uklapa u opći okvir za upravljanje rizicima od katastrofa. Detaljno opišite zakonodavne, postupovne i institucionalne aspekte. Objasnite jesu li za procjenu rizika odgovorni subjekti na nacionalnoj razini i/ili na odgovarajućoj podnacionalnoj razini.

Navedite zahtijeva li se provođenje nacionalne ili odgovarajuće podnacionalne procjene rizika zakonodavstvom ili drugim postupovnim ili institucionalnim zahtjevima (npr. određenim dokumentom o politici). Navedite naziv koordinacijskog tijela odgovornog za vođenje postupka nacionalne procjene rizika.

Zakonodavnim okvirom/okvirom politike mogu se podupirati oblikovatelji politika zemalja radi uspostavljanja djelotvornih mehanizama koji uključuju više agencija u svrhu koordiniranja domaće suradnje u pogledu otklanjanja utvrđenih rizika. Njime se poboljšava i suradnja među domaćim agencijama/tijelima u svrhu poboljšanja sposobnosti zemlje za odgovaranje na promjenjive rizike.

Na temelju EU-ove analize nacionalnih izvješća o sposobnosti upravljanja rizicima koja su dostavljena Komisiji 2018., većina država članica svjesna je važnosti toga da postupak procjene rizika bude utemeljen na zakonodavnom ili postupovnom okviru. Međutim, neke države članice imaju posebne zakonodavne okvire za različite rizike, koji proizlaze, primjerice, iz različitih zakonodavnih zahtjeva EU-a (15).

Pitanje 2. Savjetovanje s relevantnim tijelima i dionicima

Opišite niz relevantnih tijela i dionika uključenih u postupak procjene rizika.

Prema potrebi:

  opišite prirodu njihova sudjelovanja i pritom navedite njihove uloge i odgovornosti.

Pri izradi procjene rizika važno je da se u taj postupak uključi niz relevantnih dionika. Time ih se potiče na to da pridonose postupku upravljanja rizicima od katastrofa. Relevantna tijela i dionici mogu biti i nacionalna i regionalna tijela, uključujući ona koja nisu izravno uključena u postupak procjene, primjerice, sveučilišta, istraživačke organizacije i privatni sektor.

Pitanje 3. Utvrđivanje ključnih rizika na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini

Utvrdite ključne rizike (16) koji bi mogli imati znatne štetne učinke na ljude, gospodarstvo i okoliš te štetne političke/društvene učinke (uključujući učinke na sigurnost).

Utvrdite ključne rizike na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini.

Prema potrebi:
  opišite koje su metode/izvori podataka korišteni za utvrđivanje ključnih rizika na nacionalnoj i/ili odgovarajućoj podnacionalnoj razini. Ako je primjenjivo, navedite je li se utvrđivanje rizika temeljilo na jednom scenariju koji se odnosi na glavni događaj ili na više različitih scenarija koji se odnose na glavni događaj, ili pak na sveobuhvatnoj analizi vjerojatnosti na nacionalnoj razini. Ako je primjenjivo, navedite je li pri izradi scenarija/modela rizika i utvrđivanju rizika u pogledu postojećih ključnih rizika primijenjen pristup koji uključuje više opasnosti (tj. koji su kaskadni učinci katastrofa uzeti u obzir).

Utvrđivanje rizika postupak je pronalaženja, potvrđivanja i opisivanja rizika, po mogućnosti prema vjerojatnosti. To je analitički pregled i služi kao preliminarni korak koji vodi do sljedeće faze u analizi rizika. Utvrđivanje rizika trebalo bi se što je više moguće temeljiti na kvantitativnim (povijesnim i nedavnim statističkim) podacima. Međutim, savjetuje se da se postupci izrade scenarija i predviđanja na temelju modela koriste i u svrhu utvrđivanja budućih rizika. U idealnom slučaju trebala bi se pronaći alternativna rješenja za otklanjanje rizika koji se teško mogu mjeriti ili u slučajevima u kojima su informacije povezane s rizikom možda povjerljive. Ponekad će se u ovoj fazi utvrditi samo rizici. To znači utvrđivanje vrsta događaja koji se mogu dogoditi na određenom području u određenom vremenskom okviru. Međutim, obično se u fazi utvrđivanja rizika već sagledavaju i posljedice (potencijalni učinci) opasnosti ili pojava rizika. Podaci o učincima mogu se prikupljati na kvalitativan način (npr. na temelju mišljenja stručnjaka, obavještajnih informacija, tehnika induktivnog zaključivanja i drugih načina).

Za različite rizike potrebne su različite analize. Vjerojatnost je općenito lakše procijeniti za prirodne opasnosti, s obzirom na ranije primjere takvih opasnosti. Vjerojatnost se može procijeniti kvalitativno (vrlo visoka, visoka, srednja, niska, vrlo niska) ili kvantitativno (razdoblje tijekom kojeg će se događaj ponoviti, vjerojatnost nastanka događaja u razdobljima od jedne godine, pet godina, sto godina itd.). Za određene rizike nije moguće utvrditi vjerojatnost nastanka događaja pa bi, prema potrebi, možda trebalo potražiti alternativne procjene. Vjerojatnost nastanka događaja ili rizika trebala bi se, ako je moguće, procijeniti u skladu s povijesnom učestalošću događaja sličnih razmjera i na temelju raspoloživih statističkih podataka relevantnih za analizu glavnih pokretača, što može pomoći u utvrđivanju ubrzavanja trendova, primjerice, onih povezanih s klimatskim promjenama. Primjerice, s pomoću geoloških podataka vremenski okvir ispitivanja mogao bi se proširiti za određene rizike (npr. vulkane, potrese, cunamije).

Razinu učinka isto bi trebalo procijeniti kvalitativno i kvantitativno (17). Analiza učinka trebala bi se što je moguće više oslanjati na empirijske dokaze i iskustvo iz podataka o katastrofama iz prošlosti ili na dokazane kvantitativne modele učinka. Ako je to moguće, učinke svake pojave rizika ili opasnosti trebalo bi procijeniti s obzirom na značajne štetne učinke na četiri kategorije: učinke na ljude, učinke na gospodarstvo, utjecaje na okoliš i političke/društvene učinke (uključujući učinke na sigurnost). Kategorije i kriteriji tih različitih učinaka mogu se sažeto prikazati kako slijedi:

| — | učinci na ljude, kod kojih se u obzir uzimaju smrtni slučajevi, nestale osobe, ozlijeđene i bolesne osobe te osobe koje je potrebno evakuirati ili osobe koje su izgubile pristup osnovnim uslugama. Kriteriji su obično kvantificirani; |
| --- | --- |

—

učinci na ljude, kod kojih se u obzir uzimaju smrtni slučajevi, nestale osobe, ozlijeđene i bolesne osobe te osobe koje je potrebno evakuirati ili osobe koje su izgubile pristup osnovnim uslugama. Kriteriji su obično kvantificirani;

| — | učinci na gospodarstvo, kod kojih se u obzir uzimaju financijski i materijalni gubici te ekonomski gubici u različitim sektorima gospodarstva. Kriteriji su obično kvantificirani. Ako je to moguće, trebalo bi procijeniti i neizravne ekonomske gubitke; |
| --- | --- |

—

učinci na gospodarstvo, kod kojih se u obzir uzimaju financijski i materijalni gubici te ekonomski gubici u različitim sektorima gospodarstva. Kriteriji su obično kvantificirani. Ako je to moguće, trebalo bi procijeniti i neizravne ekonomske gubitke;

| — | utjecaji na okoliš, kod kojih se uzimaju u obzir učinci na prirodne resurse, zaštićena područja i staništa (šume, kopnena bioraznolikost, vodni ekosustavi, morski ekosustavi itd.) te prirodne i gradske okoliše. U ovu se kategoriju mogu uključiti učinci na kulturnu baštinu (18). Kriteriji su obično kvalitativni, ali mogu biti i kvantitativni, na temelju troškova gubitaka ili sanacije, ili, ako se procjenjuju kvalitativno, na temelju razmjera štete ili vremena potrebnog za povrat u izvorno stanje; |
| --- | --- |

—

utjecaji na okoliš, kod kojih se uzimaju u obzir učinci na prirodne resurse, zaštićena područja i staništa (šume, kopnena bioraznolikost, vodni ekosustavi, morski ekosustavi itd.) te prirodne i gradske okoliše. U ovu se kategoriju mogu uključiti učinci na kulturnu baštinu (18). Kriteriji su obično kvalitativni, ali mogu biti i kvantitativni, na temelju troškova gubitaka ili sanacije, ili, ako se procjenjuju kvalitativno, na temelju razmjera štete ili vremena potrebnog za povrat u izvorno stanje;

| — | politički/društveni učinci (uključujući učinke na sigurnost), kod kojih se uzimaju u obzir poremećaji u svakodnevnom životu/korištenju kritičnih objekata (u pogledu energetike, zdravlja, obrazovanja itd.), sigurnost opskrbe vodom i hranom, društveni nemiri, prijetnje socijalnoj sigurnosti te prijetnje sposobnosti upravljanja državom i održavanja kontrole nad njom. Ova kategorija ponekad uključuje i psihološke učinke. Kriteriji su obično kvalitativni. |
| --- | --- |

—

politički/društveni učinci (uključujući učinke na sigurnost), kod kojih se uzimaju u obzir poremećaji u svakodnevnom životu/korištenju kritičnih objekata (u pogledu energetike, zdravlja, obrazovanja itd.), sigurnost opskrbe vodom i hranom, društveni nemiri, prijetnje socijalnoj sigurnosti te prijetnje sposobnosti upravljanja državom i održavanja kontrole nad njom. Ova kategorija ponekad uključuje i psihološke učinke. Kriteriji su obično kvalitativni.

Unutar svake kategorije učinaka (na ljude, na gospodarstvo, na okoliš te političkih/društvenih učinaka) relativna važnost pojedinačnih učinaka trebala bi se stupnjevati primjenom jedinstvenog skupa kriterija za ocjenjivanje relativnog učinka primjenjivog na različite rizike ili scenarije rizika. Učinak na ljude trebalo bi mjeriti u smislu broja ljudi pogođenih katastrofom, dok bi se učinak na gospodarstvo trebao mjeriti u nacionalnoj valuti. Utjecaji na okoliš trebali bi se, kad god je to moguće, kvantificirati u ekonomskom smislu, ali oni se mogu klasificirati i u nekvantitativnom smislu, npr. (1) ograničeni/zanemarivi, (2) manji/znatni, (3) umjereni/ozbiljni, (4) značajni/vrlo ozbiljni, (5) katastrofalni/kobni. Politički/društveni učinak (uključujući učinke na sigurnost) isto se može mjeriti po sličnoj kvalitativnoj ljestvici. Kvantitativnom analizom može se utvrditi ljestvica razine učinka (vrlo nizak, nizak, umjeren, visok ili vrlo visok) u brojčanom smislu.

Ako je to moguće, procjenjivanje učinaka trebalo bi biti usklađeno s ciljevima, podciljevima i smjernicama za izvješćivanje iz Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa (Okvir iz Sendaija) (19).

Te četiri kategorije učinaka mogu se razmatrati kratkoročno i srednjoročno, a osim toga, mogu postojati velike međuovisnosti u određenim okolnostima, primjerice, broj osoba koje su poginule ili su ozlijeđene uslijed rušenja zgrada kao posljedice potresa. Te četiri kategorije učinaka moglo bi se, ako je to primjenjivo, uzeti u obzir pri procjenjivanju učinka bilo kojeg analiziranog događaja ili rizika, uključujući ključne rizike utvrđene u okviru 3. pitanja, koji uključuju i ključne rizike s prekograničnim učincima, rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka i, prema potrebi, ključne buduće rizike i rizike u nastajanju. Te četiri kategorije mogu se koristiti i pri izradi scenarija rizika i procjena koje uključuju više rizika (a koje su opisane u nastavku) u fazama utvrđivanja rizika i analize rizika.

Za utvrđivanje ključnih rizika može se koristiti nekoliko metoda i tehnika (20). One mogu uključivati kriterije rizika, metode koje se temelje na dokazima, preglede geoloških, povijesnih i statističkih podataka, kontrolne popise, obavještajne informacije, sustavne timske pristupe (u kojima tim stručnjaka slijedi sustavni postupak radi utvrđivanja rizika s pomoću strukturiranog skupa poticanja ili pitanja) i tehnike induktivnog zaključivanja. Postoje tehnike s pomoću kojih se postupak utvrđivanja rizika može učiniti sveobuhvatnijim (21).

Analiza scenarija rizika može biti korisna za utvrđivanje potencijalnih ključnih rizika, prema potrebi, uključujući buduće ključne rizike i/ili ključne rizike u nastajanju, ključne rizike s prekograničnim učinkom i ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka. Ujedno upućuje i na to kako steći sliku o budućim neizvjesnostima i čimbenicima koji utječu na odluke koje se moraju donijeti danas.

U okviru nacionalnih analiza rizika može se nastojati uzeti u obzir ne samo analizu modela/scenarija s jednim rizikom (ako su oni izrađeni u fazi utvrđivanja rizika), već i određene scenarije ili modele koji uključuju više rizika.

Pristup koji uključuje više rizika podrazumijeva perspektivu koja uključuje više opasnosti i više osjetljivosti. U procjenu koja uključuje više rizika uključena su moguća pojačavanja i kaskadni učinci koji proizlaze iz međudjelovanja s drugim rizicima. Drugim riječima, jedan rizik može se povećati zbog drugog rizika ili zbog toga što je druga vrsta događaja znatno izmijenila osjetljivost ili izloženost sustava. Perspektiva koja uključuje više osjetljivosti odnosi se na niz različitih osjetljivih ciljeva koji su izloženi riziku, primjerice, stanovništvo, prometni sustavi i infrastruktura, zgrade i kulturna baština. Ti potencijalni ciljevi pokazuju različite vrste osjetljivosti na različite opasnosti i zahtijevaju različite vrste kapaciteta za sprečavanje opasnosti i nošenje s njima.

U analizi scenarija s više rizika obično se u obzir uzimaju sljedeći elementi:

| — | utvrđivanje mogućih scenarija s više rizika, pri čemu se počinje s određenim događajem i evaluira vjerojatnost nastanka drugih rizika ili događaja; |
| --- | --- |

—

utvrđivanje mogućih scenarija s više rizika, pri čemu se počinje s određenim događajem i evaluira vjerojatnost nastanka drugih rizika ili događaja;

| — | analiza izloženosti i osjetljivosti za svaki pojedinačni rizik unutar različitih grana scenarija kao i međuovisnosti opasnosti i osjetljivosti; |
| --- | --- |

—

analiza izloženosti i osjetljivosti za svaki pojedinačni rizik unutar različitih grana scenarija kao i međuovisnosti opasnosti i osjetljivosti;

| — | procjena rizika za svaki štetni događaj i za scenarije s više rizika. Softverski alati, kao što je sustav za potporu pri odlučivanju (DSS) za mapiranje scenarija s višestrukim rizicima, mogu se koristiti kao pomoć pri vizualizaciji scenarija, pružanju informacija o scenarijima i izvođenju scenarija. |
| --- | --- |

—

procjena rizika za svaki štetni događaj i za scenarije s više rizika. Softverski alati, kao što je sustav za potporu pri odlučivanju (DSS) za mapiranje scenarija s višestrukim rizicima, mogu se koristiti kao pomoć pri vizualizaciji scenarija, pružanju informacija o scenarijima i izvođenju scenarija.

Ovim se smjernicama ne nastoji promicati određeni način postupanja sa scenarijima ili modelima koji uključuju više rizika; umjesto toga, u njima se ističu određeni primjeri dobre prakse koji su opisani u literaturi, primjerice u slučaju tehnoloških nesreća koje nastupe kao posljedica prirodnih opasnosti koje uključuju potrese, udare groma i poplave.

Pitanje 3.1. Utvrđivanje ključnih rizika s prekograničnim učinkom

Svi ključni rizici koji bi mogli imati znatne štetne prekogranične učinke, a koji potječu iz susjedne zemlje ili zemalja ili na njih utječu.

Ako je primjenjivo, navedite je li pri izradi scenarija i utvrđivanju ključnih rizika s prekograničnim učincima primijenjen pristup koji uključuje više opasnosti. Primjerice, navedite jesu li u obzir uzeti kaskadni učinci katastrofa.

Pri utvrđivanju ključnih rizika s potencijalnim prekograničnim učinkom i pri procjenjivanju njihovih odgovarajućih učinaka moglo bi se uzeti u obzir: i. učinke koji proizlaze iz rizika nastalih u susjednoj zemlji ili zemljama; ii. učinke koji se prelijevaju u susjednu zemlju ili zemlje; i iii. učinke koji istodobno utječu na dvije zemlje ili više njih. Kada razmatramo učinke na susjednu zemlju ili zemlje, ne činimo to kako bismo kvalitativno ili kvantitativno procijenili potencijalne učinke, već samo promišljamo bi li moglo doći do bilo kakvih štetnih učinaka (npr. oblak pepela iz vulkana koji ometa zračni prostor susjednih zemalja).

Pitanje 3.2. Utvrđivanje ključnih rizika male vjerojatnosti, ali visokog učinka

Svi ključni rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka.

Ako je primjenjivo, navedite je li pri izradi scenarija i utvrđivanju ključnih rizika male vjerojatnosti, ali visokog učinka, uzet u obzir pristup koji uključuje više opasnosti. Primjerice, navedite jesu li u obzir uzeti kaskadni učinci katastrofa.

Od država članica traži se da odrede kriterije za utvrđivanje ključnih rizika male vjerojatnosti, ali visokog učinka, u svojem nacionalnom ili podnacionalnom kontekstu. Rizik male vjerojatnosti, ali visokog učinka ne mora se nužno smatrati ključnim rizikom ako je vjerojatnost nastanka predmetnog događaja vrlo mala. Stoga pitanje postoje li među ključnim rizicima bilo kakvi rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka, ovisi o tome kako države članice definiraju pojam „ključni rizici”.

Pitanje 3.3. Utvrđivanje ključnih budućih rizika i/ili rizika u nastajanju

Prema potrebi

  utvrdite sve ključne rizike koji se očekuju u budućnosti. To može uključivati bilo kakve rizike u nastajanju koji bi mogli imati znatne štetne učinke na ljude, gospodarstvo i okoliš te štetne političke/društvene učinke (uključujući učinke na sigurnost).

Utvrđivanje ključnih budućih rizika, uključujući nove rizike u nastajanju, moglo bi pomoći u poboljšanju upravljanja budućim rizicima primjenom odgovarajućih mjera prevencije i pripravnosti. U slučaju budućih rizika i rizika u nastajanju koji su povezani s klimatskim promjenama, u procjeni rizika trebalo bi se, prema potrebi, uzeti u obzir predviđanja o klimatskim promjenama i scenarije klimatskih promjena koji se temelje na izvješćima Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) ili na drugim provjerenim znanstvenim izvorima. Ako postoje, nacionalne procjene klimatskih rizika i osjetljivosti pružaju relevantna predviđanja o klimatskim opasnostima i rizicima. Budući rizici i rizici u nastajanju koji su povezani s klimatskim promjenama trebali bi biti u skladu s rizicima navedenima u nacionalnoj strategiji i/ili planu prilagodbe i u procjenama klimatskih rizika i osjetljivosti ako su one provedene.

U Komisijinoj publikaciji „Znanost za politiku o okolišu” rizicima u nastajanju (22) smatraju se rizici koji mogu biti:

| — | novi rizici,






  — | rizici za koje je teško procijeniti vjerojatnost štete (primjenom tradicionalnih pristupa za procjenjivanje rizika i upravljanje rizicima), |
| --- | --- | --- |

—

novi rizici,

—

rizici za koje je teško procijeniti vjerojatnost štete (primjenom tradicionalnih pristupa za procjenjivanje rizika i upravljanje rizicima),

| — | rizici za koje je teško predvidjeti, tj. teško je procijeniti, vjerojatnost da će određena posljedica nastati u određeno vrijeme/na određenom mjestu/pod određenim uvjetom, |
| --- | --- |

—

rizici za koje je teško predvidjeti, tj. teško je procijeniti, vjerojatnost da će određena posljedica nastati u određeno vrijeme/na određenom mjestu/pod određenim uvjetom,

| — | rizici koji proizlaze iz novoutvrđene opasnosti zbog koje može nastati znatna izloženost ili iz neočekivane nove ili povećane znatne izloženosti i/ili podložnosti poznatoj opasnosti, |
| --- | --- |

—

rizici koji proizlaze iz novoutvrđene opasnosti zbog koje može nastati znatna izloženost ili iz neočekivane nove ili povećane znatne izloženosti i/ili podložnosti poznatoj opasnosti,

| — | novi ili poznati rizici koji postaju očiti u novim ili nepoznatim okolnostima. |
| --- | --- |

—

novi ili poznati rizici koji postaju očiti u novim ili nepoznatim okolnostima.

Definicije rizika u nastajanju uključuju i koncept novostvorenih rizika; novoutvrđenih/novoprimijećenih rizika; rastućih rizika ili rizika koji postaju široko poznati ili dokazani.

Prema potrebi:
  ukratko opišite metode, modele i tehnike koji se koriste za utvrđivanje i procjenjivanje budućih rizika i/ili rizika u nastajanju i njihovih potencijalnih učinaka, uzimajući u obzir scenarije rizika i predviđanja o rizicima koji su povezani s klimatskim promjenama, nacionalnu strategiju i/ili plan prilagođavanja (23) i procjene klimatskog rizika i osjetljivosti, ako su takve procjene provedene. Scenariji o klimi u budućnosti koji se koriste i predviđanja iz njih mogli bi biti kratkoročni (do 2030.), srednjoročni (do 2050.) i dugoročni (do 2100.), prema potrebi.

Mogla bi se razmotriti primjena pristupa za modeliranje s više rizika kako bi se obuhvatili dinamična priroda i različita međudjelovanja procesa povezanih s rizikom koje pokreću klimatske promjene i društveni, gospodarski, ekološki i demografski parametri. Izrada scenarija još je jedna metoda koja se primjenjuje za utvrđivanje budućih rizika i/ili rizika u nastajanju. Ona nije ograničena samo na procjenjivanje budućih učinaka klimatskih promjena.

Ako je primjenjivo
  , navedite je li pri izradi scenarija i utvrđivanju rizika povezanih s budućim ključnim rizicima i ključnim rizicima u nastajanju primijenjen pristup koji uključuje više opasnosti. Navedite i jesu li u obzir uzeti kaskadni učinci katastrofa.

Pitanje 4. Utvrđivanje učinaka klimatskih promjena

Utvrdite koji su rizici od prethodno navedenih izravno povezani s učincima klimatskih promjena. Prema potrebi, uzmite u obzir postojeće nacionalne i podnacionalne strategije i/ili planove za prilagođavanje klimatskim promjenama (24) ili bilo koju relevantnu procjenu klimatskih rizika i osjetljivosti.

Ovo se pitanje može kombinirati s utvrđivanjem ključnih budućih rizika i/ili rizika u nastajanju (pitanje 3.3.), ako je primjenjivo.

Prema potrebi:
  opišite koje su metode i izvori podataka korišteni za utvrđivanje ključnih postojećih rizika na koje utječu klimatske promjene ili na koje one mogu utjecati.

Pitanje 5. Analiza rizika

Opišite ljestvicu razina vjerojatnosti i učinka ključnih rizika koji su utvrđeni (u pitanju 3.), uključujući ključne prekogranične rizike i ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka, te, prema potrebi, buduće rizike i/ili rizike u nastajanju.

Prikažite te rezultate u jedinstvenoj matrici rizika ili, ako je primjenjivo, i na drugom vizualiziranom grafikonu/modelu.

Prema potrebi:

  ukratko opišite metode, modele i tehnike koji se primjenjuju za procjenu vjerojatnosti i učinaka različitih rizika ili scenarija rizika.

Nakon što se rizici utvrde, vjerojatnost da će se oni ostvariti i ozbiljnost njihovih potencijalnih učinaka mjeri se primjenom niza kategorija kojima se mjere čimbenici rizika (mjerenje bi u idealnom slučaju trebalo biti kvantitativno). Kategorije učinaka koje se mogu uzeti u obzir učinci su na ljude, učinci na gospodarstvo, učinci na okoliš i politički/društveni učinci (uključujući sigurnosne učinke), kako je opisano u pitanju 3. To se često opisuje u smislu „vjerojatnosti” i „učinka” scenarija ili pojave rizika. Rezultati se obično prikazuju u matrici rizika ili na kartama vjerojatnosti.

U matrici rizika dimenzija vjerojatnosti stavlja se u odnos s dimenzijom učinka. Rizici se prikazuju grafički, čime se omogućuje njihovo uspoređivanje. Takvom matricom prikazuju se višestruki utvrđeni rizici, čime se olakšava uspoređivanje. Matrice rizika mogu se koristiti u svim fazama procjene rizika (za postojeće rizike, buduće rizike i/ili rizike u nastajanju, rizike s prekograničnim učinkom i ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka). Ljestvice koje se koriste za vjerojatnost i učinak obično, ali ne nužno, imaju pet razina (slika 1.). Boje unutar matrice mogu biti i drugačije određene, ovisno o percepciji rizika u pojedinoj zemlji.

Image 1

Slika 1.: Matrica rizika (simetrična, 5 x 5)

Niz država članica koristi se matricom rizika. One mogu razmotriti izradu različitih matrica rizika za učinak na ljude, učinak na gospodarstvo, učinak na okoliš i politički/društveni učinak (uključujući učinak na sigurnost), s obzirom na to da se te kategorije mjere različitim ljestvicama pa bi ih u suprotnom bilo teško uspoređivati, osobito ako se neke od njih procjenjuju kvantitativno, a druge kvalitativno. Kako bi se olakšalo dobivanje sveobuhvatnijeg pregleda na razini EU-a, države članice mogle bi koristiti matricu rizika u formatu 5 x 5, prema potrebi, s navedenim ljestvicama razina učinaka i vjerojatnosti. Ako je moguće, države članice potiče se na to da odrede kvantitativne raspone za svaki broj od 1 do 5.

U analizi rizika moraju se u obzir uzeti nesigurnosti povezane s analiziranjem rizika te razmotriti pitanja nesigurnosti podataka i modela. Analiza osjetljivosti uključuje utvrđivanje veličine i značaja razmjera rizika na promjene u pojedinačnim ulaznim parametrima.

Kada je vjerojatno da će posljedice rizika biti znatne i nepovratne, ali se vjerojatnost njegove pojave ne može točno procijeniti, njegovo uključivanje u analizu rizika može se opravdati načelom predostrožnosti. To se osobito odnosi na rizike za okoliš i zdravlje (bolesti ljudi, životinja i biljaka). Načelo predostrožnosti može se primijeniti kao prvi korak prema upravljanju rizikom. Moglo bi biti potrebno donošenje privremenih odluka na temelju kvalitativnih ili neuvjerljivih dokaza. Ako se primjenjuje načelo predostrožnosti, trebalo bi uložiti dodatan trud u poboljšanje dokazne osnove.

Pitanje 6. Prikazivanje rizika na kartama

Navedite jesu li izrađene ikakve karte rizika na kojima se pokazuje očekivana prostorna raspodjela ključnih rizika kako su utvrđeni u fazi utvrđivanja i analize (pitanja 3., 4. i 5.). Ako jesu, prema potrebi ih uključite.

Raspodjela rizika različita je unutar određene zemlje zbog različite stope pojavljivanja rizika i izloženosti ljudi i imovine te neravnomjerne osjetljivosti. Karte rizika koristan su alat za utvrđivanje područja koja su najviše izložena riziku u određenoj zemlji. Ovisno o nacionalnim odnosno podnacionalnim potrebama, mogu se izraditi različite vrste karata: jednostavne karte ključnih rizika, uključujući ključne rizike s prekograničnim učinkom, ključne rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka, i, prema potrebi, buduće rizike i/ili rizike u nastajanju. Osim toga, mogu se izraditi karte gubitaka kako bi se pokazala područja na kojima su potencijalni gubici za određeni rizik potencijalno veći, s obzirom na izloženost i osjetljivost itd.

Različiti ključni rizici u idealnom bi se slučaju trebali prikazati na zasebnim kartama ili tematskim kartama rizika (npr. razvrstani u kategorije po ključnim rizicima s prekograničnim učinkom, budućim rizicima i/ili rizicima u nastajanju i ključnim rizicima male vjerojatnosti, ali visokog učinka). Ako je moguće, na kartama bi se mogla prikazati prostorna raspodjela osjetljivosti i izloženosti šteti, pri čemu se razine rizika označavaju kao vrlo visoke, visoke, srednje, niske i vrlo niske.

Na tim bi se kartama rizika mogla prikazati prostorna raspodjela svih relevantnih aspekata kojima je potrebna zaštita na nacionalnoj ili regionalnoj razini, a to su, primjerice: stanovništvo, ključna infrastruktura, kao što je infrastruktura za opskrbu vodom te infrastruktura za proizvodnju električne energije, plina i nafte; prijevoz i distribucija; telekomunikacije; poljoprivreda; financijske i sigurnosne usluge; bolnice; škole; ekološki zaštićena područja i staništa (područja mreže Natura 2000, zaštićena morska područja, nacionalni parkovi, šume, morska i kopnena bioraznolikost, riječni slivovi); kulturna baština (arheološke lokacije, spomenici, parkovi itd.); i druge značajne gospodarske djelatnosti (tvornice, poduzeća, energetska postrojenja, poljoprivredna proizvodnja, stočni fond, turistička područja i poduzeća) itd.

Takve se informacije mogu objediniti na jednom mjestu korištenjem geografskih informacijskih sustava (GIS) ili internetskih platformi. Ako one postoje, prema potrebi navedite odgovarajuću poveznicu.

Pitanje 7. Praćenje i preispitivanje procjene rizika

Ukratko opišite postojeći sustav za praćenje i preispitivanje procjene rizika u svrhu vođenja računa o novom razvoju događanja.

U okviru postupka upravljanja rizicima od katastrofa, rizici bi se trebali redovito pratiti i preispitivati kako bi se potvrdilo:

| — | da su pretpostavke o rizicima i dalje valjane (uključujući ulazne podatke), |
| --- | --- |

—

da su pretpostavke o rizicima i dalje valjane (uključujući ulazne podatke),

| — | da su pretpostavke na kojima se temelji procjena rizika, uključujući vanjski i unutarnji kontekst, i dalje valjane, |
| --- | --- |

—

da su pretpostavke na kojima se temelji procjena rizika, uključujući vanjski i unutarnji kontekst, i dalje valjane,

| — | da se ostvaruju očekivani rezultati, |
| --- | --- |

—

da se ostvaruju očekivani rezultati,

| — | da su rezultati procjene rizika u skladu sa stvarnim iskustvom, |
| --- | --- |

—

da su rezultati procjene rizika u skladu sa stvarnim iskustvom,

| — | da se tehnike za procjenu rizika ispravno primjenjuju, |
| --- | --- |

—

da se tehnike za procjenu rizika ispravno primjenjuju,

| — | da je postupanje s rizikom (provedbene mjere prevencije rizika i pripravnosti) djelotvorno. |
| --- | --- |

—

da je postupanje s rizikom (provedbene mjere prevencije rizika i pripravnosti) djelotvorno.

Pitanje 8. Obavješćivanje o rezultatima procjene rizika

Opišite postupak obavješćivanja o rezultatima nacionalne procjene rizika i postupak širenja tih rezultata. Ukratko opišite kako se rezultati procjene rizika razmjenjuju među oblikovateljima politika, različitim javnim tijelima s različitim vrstama odgovornosti, različitim razinama uprave i drugim relevantnim dionicima. Navedite informira li se i kako javnost o rezultatima procjene rizika kako bi postala svjesna rizika koji postoje u njezinoj zemlji ili regiji i/ili kako bi joj se omogućilo donošenje informiranih odluka radi vlastite zaštite.

Ispravnim obavješćivanjem o rezultatima omogućuje se korištenje procjena rizika u procesu donošenja odluka. Krajnja je svrha obavješćivanja o rizicima omogućiti osobama izloženima riziku da donose informirane odluke kako bi se zaštitili te da se pojača njihova svijest o riziku. Obavješćivanje o riziku znači i razmjenu informacija, savjeta i mišljenja između stručnjaka i osoba koje su izložene prijetnjama svojem zdravlju i/ili svojoj ekonomskoj ili socijalnoj dobrobiti. Nevladini dionici isto se oslanjaju na točne procjene rizika. Primjerice, kemijska industrija često mora biti informirana o tehnološkim rizicima. Osim toga, provedba načela prava na informiranje koje je sada ugrađeno u mnoge nacionalne i međunarodne zakone i propise znači da mnogi postupci procjene sada uključuju sudjelovanje javnosti. Tim razvojem događanja nastala je potreba za sustavnim pristupom obavješćivanju o rizicima pri provedbi javnih politika.

Dio II. Procjena sposobnosti upravljanja rizicima

2.1.   Uvod

U članku 6. stavku 1. Odluke br. 1313/2013/EU navodi se sljedeće: „S ciljem promicanja učinkovitog i koherentnog pristupa prevenciji katastrofa i pripravnosti za katastrofe putem razmjene neosjetljivih informacija [...] te promicanja razmjene najboljih praksi unutar Mehanizma Unije, države članice dužne su: [...] (b) dodatno razvijati procjenu sposobnosti upravljanja rizicima na nacionalnoj ili odgovarajućoj podnacionalnoj razini [...].”

Države članice pozivaju se da, s obzirom na svoje tehničke, financijske i administrativne kapacitete, procjenjuju svoju sposobnost provođenja odgovarajućih procjena rizika i planiranja upravljanja rizikom te da provode mjere prevencije i pripravnosti.

U ovim se smjernicama utvrđuje struktura za sažetak procjene sposobnosti upravljanja rizicima svake zemlje. Predložena struktura nije sveobuhvatna i morat će se prilagoditi potrebama svake države članice. Taj postupak trebao bi se smatrati zajedničkom početnom točkom koja je osmišljena radi poticanja zajedničkog razumijevanja aspekata koje treba uključiti u nacionalnu procjenu sposobnosti upravljanja rizicima. U sažetku bi naglasak trebalo staviti na ključne rizike utvrđene u dijelu I.

2.2.   Smjernice za odgovaranje na pitanja 9.–20. iz predloška (dio II.)

Pitanje 9. Zakonodavni, postupovni i/ili institucionalni okvir

Opišite postojeći okvir za postupak/postupke procjene sposobnosti upravljanja rizicima. Navedite temelji li se on na pravnom aktu, strateškom planu, provedbenom planu ili drugim postupovnim okvirima.

Prema potrebi:

  navedite koliko se često procjenjuje sposobnost upravljanja rizicima te koristi li se procjena (procjene) sposobnosti upravljanja rizicima za potrebe donošenja odluka.

Ovim se pitanjem nastoji pojasniti zakonodavni, postupovni i/ili institucionalni kontekst na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini (ovisno o tome koja se primjenjuje) kojim se formalizira postupak (postupci) procjene sposobnosti upravljanja rizicima u svrhu prevencije, pripravnosti i odgovora. Ako je postojeći zakonodavni okvir isti kao i onaj opisan u odgovoru na pitanje 1., može se navesti upućivanje na odgovore dane na pitanje 1. Ako se odgovor razlikuje od odgovora na pitanje 1., od država članica traži se da navedu ima li postupak (postupci) procjene sposobnosti upravljanja rizicima pravnu osnovu ili se temelji na strateškom planu, provedbenom planu ili drugim zakonodavnim/postupovnim okvirima te temelji li se taj postupak na procjeni rizika ili proizlazi iz nje.

Prema potrebi:
  navedite sve predvidive planove o izradi zakonodavnog okvira. Navedite koliko se često procjena sposobnosti upravljanja rizicima provodi na nacionalnoj ili, prema potrebi, podnacionalnoj razini i/ili opišite koristi li se ta procjena (procjene) za potrebe donošenja odluka. Primjerice, navedite uzima li se ona u obzir u postupku planiranja upravljanja rizicima i/ili pri provedbi mjera prevencije i pripravnosti te koristi li se to kako bi se pomoglo u razumijevanju osjetljivosti u okviru procjene rizika.

Pitanje 10. Uloge i odgovornosti nadležnih tijela

Opišite uloge i odgovornosti nadležnih tijela na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini (prema potrebi), pri čemu je potrebno razlikovati procjenu rizika, prevenciju, pripravnost i odgovor, s naglaskom na upravljanje utvrđenim ključnim rizicima.

Opišite na koji se način osigurava horizontalna koordinacija (međusektorski pristup) među tim nadležnim tijelima, s naglaskom na upravljanje utvrđenim ključnim rizicima.

Za utvrđene ključne rizike, kapaciteti za upravljanje i uloge/odgovornosti nadležnih tijela i tijela trebali bi biti jasno dodijeljeni za sve faze u ciklusu upravljanja rizicima od katastrofa (procjena, prevencija, pripravnost i odgovor). Može se uključiti grafički prikaz kako bi se predočila ta horizontalna koordinacija. Navedite i naziv tijela koje ima ulogu kontaktne točke za hitne situacije dežurne 24 sata dnevno 7 dana u tjednu na nacionalnoj razini i opišite na koji je način ta uloga integrirana u cjelokupnu strukturu upravljanja.

Države članice trebale bi objasniti kako se osigurava da se te uloge i odgovornosti izvršavaju (npr. putem zakonodavstva i/ili postupovnih politika) te što se čini kako bi se osiguralo učinkovito upravljanje (npr. radi izbjegavanja preklapanja i praznina među područjima odgovornosti). Opišite mjere koje postoje za osiguravanje suradnje među tim nadležnim tijelima u različitim fazama ciklusa upravljanja rizicima od katastrofa (procjena, prevencija, pripravnost i odgovor) te sva stečena iskustva, s naglaskom na upravljanju ključnim rizicima.

Kada je za upravljanje ulogama i odgovornostima nadležnih tijela potreban međusektorski pristup (npr. integracija prilagođavanja klimatskim promjenama, pitanje 14.), od država članica traži se da vode računa o postojećem zakonodavstvu i/ili politikama EU-a (vidjeti Prilog).

Pitanje 11. Uloge relevantnih dionika

Navedite jesu li relevantni dionici informirani o postupku (postupcima) upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike te navedite jesu li uključeni u njih. Ako jesu, opišite način na koji su informirani i uključeni.

Sposobnost upravljanja rizicima sve više ovisi o uključivanju raznih javnih i privatnih dionika, uključujući agencije za upravljanje rizicima od katastrofa, zdravstvene službe, vatrogasne službe, policijske snage, operatere u području prometa/električne energije/komunikacija, volonterske organizacije, građane/volontere, privatne zemljoposjednike, sektor osiguranja, sveučilišta i istraživačke institute, oružane snage ili organizacije u drugim zemljama (za prekogranično upravljanje rizicima), te o suradnji s tim dionicima. U zakonodavstvu EU-a potvrđuje se da „prevencija rizika od katastrofa i upravljanje tim rizikom podrazumijevaju potrebu za osmišljavanjem i provedbom mjera za upravljanje rizicima koje uključuju koordinaciju širokog raspona dionika” (25).

Navedite je li ta suradnja osigurana u okviru postupka (postupaka) procjene rizika za utvrđene ključne rizike, postupaka planiranja upravljanja rizicima od katastrofa i, prema potrebi, provedbe mjera prevencije i pripravnosti. Ako jest, opišite način na koji je ostvarena.

Prema potrebi:
  navedite kako se javni i privatni dionici informiraju i kako je uspostavljena razmjena informacija (uključujući razmjenu stečenih iskustava i podataka). Mogu se navesti upućivanja na odgovore na pitanje 8.

Pitanje 12. Postupci i mjere na nacionalnoj, podnacionalnoj i lokalnoj razini

Opišite uspostavljene postupke za osiguravanje vertikalne suradnje među tijelima s nacionalne, podnacionalne i lokalne razine koja su uključena u postupak (postupke) upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike.

Države članice trebale bi objasniti postupke i mjere za osiguravanje vertikalne koordinacije nacionalne, podnacionalne i lokalne razine za utvrđene ključne rizike.

U okviru postupka planiranja mjera prevencije i pripravnosti treba utvrditi postupke kojima se pomaže u smanjenju rizika na nacionalnoj, podnacionalnoj i lokalnoj razini. Kako se napominje u uvodnoj izjavi 14. Odluke (EU) 2019/420 (26), regionalna i lokalna tijela mogu imati važnu preventivnu ulogu; štoviše, ona su prva koja odgovaraju na katastrofu, zajedno sa svojim volonterima. Stoga se od država članica traži da navedu dogovorene mehanizme suradnje koji postoje, uključujući postupke donošenja odluka koji pomažu pri određivanju prioriteta rizika i regionalnih planova, te sve financijske mehanizme za pomoć.

Prema potrebi:
  opišite mjere upravljanja rizicima od katastrofa koje postoje za utvrđene ključne rizike na različitim razinama upravljanja. To se može prikazati tablicom u kojoj se prikazuju utvrđeni ključni rizici.

Pitanje 13. Postupci i mjere na prekograničnoj, međuregionalnoj i međunarodnoj razini

Opišite postupke uspostavljene za osiguravanje suradnje na prekograničnoj, međuregionalnoj i međunarodnoj razini u području upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike. Opišite postojeće mjere za osiguravanje upravljanja rizicima od katastrofa za utvrđene ključne rizike.

Prema potrebi:

  navedite jesu li politike upravljanja rizicima od katastrofa izrađene na način da se u njima vodi računa o međunarodnim obvezama, primjerice, o Okviru iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. i o ciljevima održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030.

Uzimajući u obzir međunarodnu suradnju i nedavnu reviziju Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (osobito uvodnu izjavu 28. Odluke (EU) 2019/420 (27)), svrha je ovog odjeljka istražiti je li i kako osiguran angažman na prekograničnoj, međuregionalnoj i međunarodnoj razini.

Od država članica traži se da opišu postoji li ikakva prekogranična (28), međuregionalna i međunarodna suradnja u fazi prije katastrofe te, ako postoji, u kojem se obliku ona odvija (prevencija i pripravnost). Objasnite način na koji se ta suradnja osigurava (npr. na temelju memoranduma o razumijevanju ili sporazuma o razini usluga). Navedite i postoji li ikakva zajednička provedba mjera pripravnosti (npr. sustavi ranog upozoravanja ili zajednička osposobljavanja i vježbe) kojom se osigurava brz i djelotvoran odgovor na katastrofu kada se utvrđeni ključni rizici ostvare.

Kada se u pogledu upravljanja mjerama prevencije, pripravnosti i odgovora zahtijeva primjena međusektorskog pristupa (npr. integracija prilagođavanja klimatskim promjenama, pitanje 14.), može se navesti upućivanje na postojeće zakonodavstvo EU-a (vidjeti Prilog).

Okvir iz Sendaija (29), koji je podržala Glavna skupština UN-a, dobrovoljni je neobvezujući sporazum kojim su se nacionalne vlade obvezale na prevenciju novih i smanjenje postojećih rizika od katastrofa smanjenjem izloženosti i osjetljivosti uz istodobno jačanje pripravnosti, što dovodi do poboljšanja cjelokupne otpornosti. U okviru ciljeva održivog razvoja (30), koji su doneseni 2015. na sastanku na vrhu UN-a, utvrđeno je 17 ciljeva (31) za održiv razvoj. Za provedbu obaju programa potreban je stabilan okvir pokazatelja kako bi se pratio napredak u smanjenju rizika od katastrofa. Konkretno, postoji 38 pokazatelja kojima se prati napredak u provedbi 7 ciljeva iz Okvira iz Sendaija, a u okviru ciljeva održivog razvoja utvrđeno je 17 ciljeva i 169 podciljeva u svrhu ostvarenja održivog razvoja.

Komisija sudjeluje u provedbi obaju programa te je izradila akcijske planove (32) i dokumente za razmatranje (33) radi daljnjeg praćenja napretka u ispunjavanju tih ciljeva. Prema potrebi, od država članica traži se da opišu način na koji će njihove politike upravljanja rizicima od katastrofa pomoći u ostvarivanju ciljeva iz tih dvaju programa.

Pitanje 14. Stavljanje naglaska na mjere za prilagođavanje klimatskim promjenama

Navedite jesu li između mjera za smanjenje rizika od katastrofa i mjera za prilagođavanje klimatskim promjenama ostvarene sinergije na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini (prema potrebi) za utvrđene ključne rizike koji su povezani s klimatskim promjenama (pitanje 4.). Ako jesu, opišite način na koji su ostvarene.

Uzimajući u obzir nedavnu reviziju zakonodavstva o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu, konkretno, to da bi „sva djelovanja trebala [...] biti usklađena s međunarodnim obvezama kao što su [...] Pariški sporazum u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o klimatskim promjenama [...]” (34), svrha je ovog pitanja istražiti je li i kako osigurano ostvarivanje sinergija između mjera za prilagođavanje klimatskim promjenama i nacionalnih mjera prevencije i pripravnosti.

Prilagođavanjem klimatskim promjenama mogu se podupirati aktivnosti za prevenciju katastrofa povezanih s klimom. Za troškovno učinkovite mjere prilagođavanja potrebna je dobra koordinacija na različitim razinama planiranja i upravljanja. U okviru Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, nacionalne strategije i planovi prilagođavanja preporučeni su instrument za politike i mjere prilagođavanja. Od država članica traži se da navedu upućivanja na takve strategije i opišu jesu li i kako one integrirane s planiranjem nacionalnih mjera prevencije rizika od katastrofa i mjera pripravnosti ili obrnuto. Ako se u pogledu upravljanja mjerama prevencije, pripravnosti i odgovora zahtijeva primjena međusektorskog pristupa, može se navesti upućivanje na postojeće zakonodavstvo EU-a (vidjeti Prilog).

Pitanje 15. Stavljanje naglaska na mjere za zaštitu kritične infrastrukture

Navedite postoje li mjere za zaštitu kritične infrastrukture koju se smatra važnom za kontinuirano obavljanje ključnih društvenih funkcija.

Uzimajući u obzir nedavnu izmjenu Odluke o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu, osobito uvodnu izjavu 8. Odluke (EU) 2019/420 (35), i članak 7. stavak 1. Direktive o europskoj kritičnoj infrastrukturi (36), svrha je ovog pitanja istražiti provode li se i kako mjere prevencije i pripravnosti za zaštitu kritične infrastrukture.

Od država članica traži se da navedu jesu li uspostavile politiku koja se odnosi na kritičnu infrastrukturu. Navedite izrađuje li se i u okviru te politike redovito revidira popis relevantne nacionalne kritične infrastrukture te utvrđuju li se potrebe za ulaganjem u svrhu zaštite kritične infrastrukture. Ako se u pogledu upravljanja mjerama prevencije, pripravnosti i odgovora za kritičnu infrastrukturu zahtijeva primjena međusektorskog pristupa, može se navesti upućivanje na postojeće zakonodavstvo EU-a (vidjeti Prilog).

Pitanje 16. Izvor(i) financiranja

Navedite omogućuje li proračun dodjeljivanje sredstava na fleksibilan način u slučaju hitne potrebe i u kojoj se mjeri u okviru fondova za slučaj katastrofe promiče preventivno djelovanje.

Opišite izvore financiranja (npr. nacionalno, podnacionalno, javno i privatno financiranje, uključujući financiranje iz osiguranja, te financiranje sredstvima EU-a i drugo međunarodno financiranje) koji se koriste za poduzimanje prioritetnih mjera u području upravljanja rizicima od katastrofa pri procjenjivanju i prevenciji utvrđenih ključnih rizika te pripremanju za njih i odgovaranju na njih.

Trebalo bi navesti različite oblike financijske potpore koju EU stavlja na raspolaganje za mjere prevencije i pripravnosti ako se oni koriste. Oni uključuju sredstva kohezijske politike, zajedničku poljoprivrednu politiku, program LIFE (37), Fond za unutarnju sigurnost (38), program Obzor 2020. (39) i bespovratna sredstva Mehanizma unije za civilnu zaštitu koja koristi više država u svrhu prevencije i pripravnosti. U svrhe jačanja kapaciteta te razvoja okvira i instrumenata politika mogu se koristiti i sredstva iz EU-ova Programa potpore strukturnim reformama (40).

Financijska sredstva trebala bi biti dostupna i trebalo bi im se moći brzo pristupiti u slučaju hitnih situacija kako su utvrđene u okviru procjene rizika i planiranja. Opišite način rješavanja proračunskih i pravnih pitanja povezanih s fleksibilnom dodjelom sredstava u okviru postupka provedbe (koja su upravljačka tijela uključena) te navedite postoje li ikakvi planovi za podjelu financijskog opterećenja (dostupno financiranje EU-a ili međunarodno financiranje). Upravljačka struktura za izvore financiranja može se prikazati grafički.

Navedite i nastoje li se sklopiti ili već postoje ikakvi sporazumi s dionicima (primjerice, iz privatnog sektora i sektora osiguranja) radi pokrivanja tih troškova. Navedite postoje li ikakvi nacionalni fondovi ili programi za katastrofe (npr. fond za hitne situacije, mehanizmi za prijenos financijskog rizika) te jesu li oni povezani s učincima klimatskih promjena, ako je to relevantno.

Pitanje 17. Infrastruktura, sredstva i oprema

Opišite što se poduzima kako bi se osiguralo da postoji dovoljno sredstava na raspolaganju za ublažavanje učinaka katastrofa i hitno odgovaranje na katastrofe povezane s utvrđenim ključnim rizicima.

Izvijestite o kapacitetu za osiguravanje postojanja odgovarajuće infrastrukture, sredstava i opreme za ublažavanje učinaka katastrofa i hitno odgovaranje na katastrofe. Navedite postoje li ikakvi postupci za održavanje sredstava u „dobrom stanju” i njihovo osuvremenjivanje (primjerice, putem redovitog održavanja ili popisa sredstava) za utvrđene ključne rizike.

Prema potrebi:
  navedite i razvijaju li se sposobnosti u području pripravnosti i odgovora radi odgovaranja na pojedine rizike ili se one razvijaju neovisno o riziku, kako bi se ponajprije odgovorilo na učinke tih rizika (npr. potraga i spašavanje, evakuacija, smještaj u skloništa i hospitalizacija ozlijeđenih i bolesnih osoba).

Pitanje 18. Stavljanje naglaska na prikupljanje podataka o gubicima u katastrofama i na postupke povezane s njime

Navedite postoji li sustav za prikupljanje podataka o gubicima nastalima u katastrofama. Opišite način na koji se prikupljaju podaci o utvrđenim ključnim rizicima.

Podaci i statistike važni su za razumijevanje učinaka i troškova katastrofa. Sustavno prikupljanje i analiza podataka mogu se koristiti za informirano donošenje odluka o politikama kako bi se pomoglo u smanjenju rizika od katastrofa i jačanju otpornosti. Baze podataka o gubicima nastalima u katastrofama omogućuju osobama koje upravljaju rizicima od katastrofa da istražuju obrasce i trendove u području rizika od katastrofa na temelju prošlih događaja. Razumijevanje tih obrazaca i trendova može pomoći u predviđanju budućih gubitaka uslijed raširenih događaja (čestih događaja) i u razumijevanju toga je li upravljanje rizicima od katastrofa djelotvorno u smanjivanju te vrste rizika. Na europskoj razini, Zajednički istraživački centar počeo je razvijati čvorište podataka o rizicima (41). Metodologije koje se koriste za prikupljanje podataka za skupove podataka različite su, a različiti su i zemljopisni obuhvat i razlučivost tih podataka. Na međunarodnoj razini slična nastojanja provode se u kontekstu praćenja provedbe Okvira iz Sendaija (42).

Navedite koje se metode razvijaju za prijavljivanje štete (uključujući ljudske gubitke) te prikupljaju li se podaci prema riziku ili prema vrsti gubitaka nastalih u katastrofi (gospodarski gubici, ljudski gubici, ostali gubici). Navedite: razmjenjuju li se ti podaci s dionicima i javnošću; pridonose li dionici prijavljivanju štete i/ili procjenjivanju troškova; dokumentiraju li se podaci o slučajevima štete redovito ili povremeno te pohranjuju li se oni redovito ili povremeno; koje je razdoblje obuhvaćeno; i jesu li te prijave dostupne javnosti.

Ako se u pogledu upravljanja podacima o gubicima nastalima u katastrofama zahtijeva primjena međusektorskog pristupa, uključujući i zahtjeve iz Direktive INSPIRE (43), može se navesti upućivanje na postojeće zakonodavstvo EU-a (vidjeti Prilog).

Pitanje 19. Stavljanje naglaska na opremu za sustave za rano upozoravanje i na postupke povezane s njima

Opišite postojeće sustave za rano otkrivanje opasnosti i praćenje utvrđenih ključnih rizika. Navedite jesu li metodologije za prognoziranje integrirane u sustav.

Rano upozoravanje važna je sastavnica smanjenja rizika od katastrofa. Ono se odnosi na sustavno prikupljanje i analiziranje informacija kako bi se predvidjeli i utvrdili rizici u nastajanju ili ponavljajući rizici. Od država članica traži se da opišu postojeće sustave za rano otkrivanje opasnosti i praćenje utvrđenih ključnih rizika te da navedu uključuju li ti sustavi metodologije za prognoziranje.

Postoji nekoliko sustava za rano upozoravanje i na svjetskoj (npr. Globalni sustav za upozoravanje i koordinaciju u slučaju katastrofa (44)) i europskoj razini. U okviru usluga upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus (45) pružaju se informacije za odgovor u hitnim situacijama u vezi s različitim vrstama katastrofa, uključujući meteorološke opasnosti, geofizičke opasnosti, katastrofe koje namjerno ili nenamjerno izazove čovjek i ostale humanitarne katastrofe. Te se informacije mogu iskoristiti i za aktivnosti prevencije, pripravnosti i sanacije. One uključuju Europski informacijski sustav za šumske požare (EFFIS) (46), Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava (EFAS) (47) i Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (EDO) (48). U novije vrijeme Sustav Europske zajednice za hitnu razmjenu informacija u slučaju radiološke opasnosti (ECURIE) (49) osigurava rano obavješćivanje i razmjenu informacija u slučaju radiološke ili nuklearne opasnosti.

Od država članica traži se da navedu jesu li nacionalni sustavi za rano upozoravanje povezani sa sustavima za rano upozoravanje koji su dostupni na europskoj i svjetskoj razini te, ako jesu, na koji su način povezani. Navedite i jesu li među odjelima za meteorološko i seizmičko praćenje, na nacionalnoj i (ako postoji) regionalnoj razini, i ključnim nacionalnim subjektima ili akademskim institucijama uspostavljene veze te, ako jesu, na koji su način uspostavljene. Mogu se navesti upućivanja na odgovore na pitanje 18.

Ako se u pogledu upravljanja mjerama prevencije, pripravnosti i odgovora za sustave za rano upozoravanje zahtijeva primjena međusektorskog pristupa (npr. sustavi za rano upozoravanje za prekogranične prijetnje zdravlju (50), Direktiva o poplavama (51)), može se navesti upućivanje na postojeće zakonodavstvo EU-a (vidjeti Prilog).

Pitanje 20. Informiranje i obavješćivanje u vezi s rizicima radi jačanja svijesti javnosti

Opišite način na koji se javnost informira o tome koje se mjere trebaju poduzeti u slučaju suočavanja s rizicima. Primjerice, navedite postoji li strategija za edukaciju javnosti i jačanje svijesti. Navedite jesu li i kako ciljne skupine uključene u utvrđivanje mjera prevencije i pripravnosti i u provedbu aktivnosti informiranja i obavješćivanja u vezi s rizicima.

Građani bi trebali biti uključeni u provedbu mjera prevencije i pripravnosti u dvama prioritetnim područjima, a to su edukacija o rizicima te jačanje svijesti i informiranje javnosti, uključujući ispravno razumijevanje signala upozorenja i poduzimanje odgovarajućih koraka radi smanjenja osjetljivosti i izloženosti, te kako bi sami sebe zaštitili. „[N]apredak u podizanju svijesti javnosti i pripravnosti za katastrofe, koji se mjeri razinom svijesti građana Unije o rizicima u njihovoj regiji” (52) pokazatelj je koji treba koristiti u praćenju, evaluaciji i preispitivanju provedbe Odluke br. 1313/2013/EU.

Za upravljanje složenim rizicima potrebni su djelotvorni informacijski i komunikacijski sustavi za provedbu mjera prevencije i pripravnosti kako bi se u obzir uzele potrebe pojedinačnih zajednica i posebne potrebe visoko osjetljivih skupina (primjerice, onih s različitim kulturnim i društvenim podrijetlom ili s različitim obrazovanjem). Masovni mediji (radio, televizija), alternativni mediji te kampanje za jačanje svijesti javnosti i edukativne kampanje mogu biti djelotvorni u jačanju svijesti javnosti o rizicima.

Od država članica traži se da navedu postoje li pravila i postupci za osiguravanje razmjene informacija, komunikacije s oblikovateljima politika, relevantnim dionicima, građanima, uključujući posebne osjetljive skupine, te za osiguravanje njihova osposobljavanja, u svrhu povećanja svijesti javnosti o ključnim rizicima putem različitih medija (npr. društveni mediji itd.). Mogu se navesti upućivanja na odgovore na pitanje 9. Opišite i način na koji se građane informira prije, tijekom i nakon katastrofe te jesu li razvijene ikakve dobre prakse.

Sustav za „rano upozoravanje” mora pružati pravodobne i djelotvorne informacije kako bi se ublažio učinak katastrofe na stanovništvo. Poruke i signali upozorenja namijenjeni javnosti moraju biti djelotvorni. Opišite što se čini kako bi se osiguralo da zajednice izložene riziku razumiju signale za rano upozoravanje i da budu svjesne koraka koje trebaju poduzeti kako bi se zaštitile. U područjima visokog rizika trebale bi se provoditi redovite vježbe kako bi se osiguralo stalno stanje pripravnosti. Opišite relevantne mjere koje postoje.

Dio III. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti za ključne rizike s prekograničnim učincima i, prema potrebi, rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka

3.1.   Uvod

Različite mjere prevencije i pripravnosti planiraju se i provode radi upravljanja rizicima utvrđenima u okviru nacionalne ili odgovarajuće podnacionalne procjene rizika te radi smanjivanja tih rizika. Budući da rizici ne prestaju na granicama, upravljanje prekograničnim rizicima od katastrofa od ključne je važnosti za jačanje otpornosti u cijeloj Europi.

Opisi prioritetnih mjera prevencije i pripravnosti kojima se otklanjaju ključni rizici s prekograničnim učinkom ne bi trebali biti ograničeni na mjere koje provode i planiraju tijela za civilnu zaštitu. Uzmite u obzir i prioritetne mjere koje provode i planiraju drugi relevantni odjeli ili tijela. Nadalje, opisane mjere ne bi trebale biti ograničene na one koje proizlaze iz suradnje među zemljama („prekogranične mjere”), već bi trebale uključivati prioritetne mjere prevencije i pripravnosti koje se provode i planiraju radi cjelovitog otklanjanja rizika.

Opisi prioritetnih mjera prevencije i pripravnosti trebali bi uključivati i rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka. Prema potrebi, države članice potiču se na razmjenu informacija o mjerama prevencije i pripravnosti za te rizike.

3.2.   Smjernice za odgovaranje na pitanja 21.–24. iz predloška (dio III.)

Države članice trebale bi među rizicima utvrđenima u dijelu I. (Procjena rizika) odabrati one koje smatraju ključnim rizicima s prekograničnim učincima. Ovisno o pristupu, ključni rizici mogu se utvrditi kao rizici velike vjerojatnosti i visokog učinka. Taj izraz mogao bi se tumačiti i na način da se pod njim podrazumijevaju ključni rizici za koje je procijenjeno da imaju razinu učinka i vjerojatnosti koja bi se mogla smatrati „neprihvatljivom” („nepodnošljivom”) te bi trebali dobiti prednost u pogledu postupanja s rizikom. Za određene države članice određeni ključni rizici mogli bi stoga biti „neprihvatljivi” ako je procijenjeno da imaju „visok učinak” čak i ako je njihova vjerojatnost mala. U ovim se smjernicama ne propisuje kako bi države članice trebale tumačiti pojam „ključnog rizika” ili kako bi trebale riješiti pitanje određivanja prioriteta.

U skladu sa zahtjevima izvješćivanja iz članka 6. stavka 1. točke (d), utvrdite koji od tih ključnih rizika imaju potencijalne prekogranične učinke. Uzmite u obzir:

| — | učinke koji proizlaze iz rizika nastalih u susjednoj zemlji ili susjednim zemljama, |
| --- | --- |

—

učinke koji proizlaze iz rizika nastalih u susjednoj zemlji ili susjednim zemljama,

| — | učinke koji se prelijevaju u susjednu zemlju ili zemlje, |
| --- | --- |

—

učinke koji se prelijevaju u susjednu zemlju ili zemlje,

| — | učinke koji istodobno utječu na dvije zemlje ili više njih. |
| --- | --- |

—

učinke koji istodobno utječu na dvije zemlje ili više njih.

Pitanje 21. Ključni rizici s prekograničnim učincima

Navedite ključne rizike s prekograničnim učincima.

To su rizici u pogledu kojih će se izvješćivati o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti na temelju pitanja 3.1. iz dijela I. (Procjena rizika).

Pitanje 22. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti

Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti mogu se utvrditi po očekivanom pozitivnom učinku koji one imaju ili će imati u smislu smanjenja rizika (koliko su djelotvorne). Prioritetne mjere mogu biti i one koje su najhitnije u smislu otklanjanja određenog rizika. One se mogu smatrati „vodećim mjerama”. Ponekad je moguće da su one poduzete nakon osobito teške katastrofe. Kako su „prioritetne mjere prevencije i pripravnosti” utvrđene u tom kontekstu?

Mjere prevencije i pripravnosti mogu biti strukturne ili nestrukturne:

| — | strukturne mjere: „strukturne mjere sve su fizičke konstrukcije čija je svrha smanjivanje ili izbjegavanje mogućih učinaka opasnosti ili primjena inženjerskih tehnika ili tehnologije radi postizanja otpornosti na opasnosti i otpornosti u strukturama ili sustavima” (53). One mogu uključivati premještanje stanovništva, izmjene u prirodnom okolišu ako su opravdane (npr. terasiranje padina), rješenja koja se temelje na prirodi (npr. prirodne mjere za zadržavanje vode) ili prakse gospodarenja šumama (npr. prenamjena šuma, protupožarni putovi, kontrolirano paljenje vatre); |
| --- | --- |

—

strukturne mjere: „strukturne mjere sve su fizičke konstrukcije čija je svrha smanjivanje ili izbjegavanje mogućih učinaka opasnosti ili primjena inženjerskih tehnika ili tehnologije radi postizanja otpornosti na opasnosti i otpornosti u strukturama ili sustavima” (53). One mogu uključivati premještanje stanovništva, izmjene u prirodnom okolišu ako su opravdane (npr. terasiranje padina), rješenja koja se temelje na prirodi (npr. prirodne mjere za zadržavanje vode) ili prakse gospodarenja šumama (npr. prenamjena šuma, protupožarni putovi, kontrolirano paljenje vatre);

| — | nestrukturne mjere: „nestrukturne mjere su mjere koje ne uključuju fizičke konstrukcije, već se u okviru njih koristi znanje, praksa ili sporazum radi smanjenja rizika od katastrofa i učinaka katastrofa, osobito s pomoću politika i zakona, jačanja svijesti javnosti, osposobljavanja i edukacije” (54). |
| --- | --- |

—

nestrukturne mjere: „nestrukturne mjere su mjere koje ne uključuju fizičke konstrukcije, već se u okviru njih koristi znanje, praksa ili sporazum radi smanjenja rizika od katastrofa i učinaka katastrofa, osobito s pomoću politika i zakona, jačanja svijesti javnosti, osposobljavanja i edukacije” (54).

Mjere mogu biti provedene ili planirane mjere:

| — | provedene mjere znače mjere koje su u tijeku i kojima se trenutačno smanjuje rizik od katastrofe (ili su tome namijenjene); |
| --- | --- |

—

provedene mjere znače mjere koje su u tijeku i kojima se trenutačno smanjuje rizik od katastrofe (ili su tome namijenjene);

| — | planirane mjere su mjere koje će se sigurno provesti ili zbog toga što je već osigurano financiranje za njih ili zbog toga što su one dio odobrenog i obvezujućeg plana ili strategije. Prema potrebi, one se mogu usporediti s mjerama (od kojih ih treba razlikovati) koje bi se u idealnom slučaju trebale poduzeti radi smanjenja rizika (ali zasad nisu planirane). |
| --- | --- |

—

planirane mjere su mjere koje će se sigurno provesti ili zbog toga što je već osigurano financiranje za njih ili zbog toga što su one dio odobrenog i obvezujućeg plana ili strategije. Prema potrebi, one se mogu usporediti s mjerama (od kojih ih treba razlikovati) koje bi se u idealnom slučaju trebale poduzeti radi smanjenja rizika (ali zasad nisu planirane).

Za određene rizike države članice već izvješćuju o mjerama prevencije i pripravnosti na temelju različitih zakona i politika EU-a. Ako se izvješćivanje o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti za taj rizik već zahtijeva zakonodavstvom ili politikama EU-a, navedite upućivanja na sva izvješća koja su već poslana Komisiji (vidjeti Prilog). Navedite upućivanja samo na one dokumente koji uključuju i mjere prevencije i mjere pripravnosti – ako nedostaje jedan element (ili oba elementa), ta upućivanja trebalo bi uključiti pod pitanje 22.1. ili 22.2.

Pitanje 22.1. Prioritetne mjere prevencije

Opišite postojeće prioritetne mjere prevencije i sve one koje su planirane.

U okviru ovoga, opišite strukturne i nestrukturne mjere, prema potrebi (vidjeti prethodno navedena objašnjenja).

Za prioritetne mjere prevencije opišite, ako je primjenjivo:

| — | odgovorna tijela/institucije, |
| --- | --- |

—

odgovorna tijela/institucije,

| — | vremenski okvir provedbe, |
| --- | --- |

—

vremenski okvir provedbe,

| — | izvor(e) financiranja. |
| --- | --- |

—

izvor(e) financiranja.

Prethodno navedeni elementi mogu se prema potrebi grupirati za više mjera.

Mjere prevencije mjere su kojima se smanjuje izloženost i osjetljivost ljudi i imovine u pogledu određene opasnosti ili određenih opasnosti, čime se sprečava katastrofa. U Odluci br. 1313/2013/EU prevencija se definira kao: „svako djelovanje usmjereno na smanjenje rizika ili ublažavanje nepovoljnih posljedica katastrofe za ljude, okoliš i imovinu, uključujući kulturnu baštinu” (55).

Primjeri mjera prevencije „uključuju brane ili nasipe kojima se uklanjanju rizici od poplava, propise o korištenju zemljišta koji ne dopuštaju nikakvo naseljavanje u zonama visokog rizika, seizmičko inženjersko projektiranje kojim se osigurava opstanak i funkcija kritične zgrade u bilo kojem vjerojatnom potresu i imunizaciju protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem” (56).

Pitanje 22.2. Prioritetne mjere pripravnosti

Opišite postojeće prioritetne mjere pripravnosti i sve one koje su planirane.

Prema potrebi uključite i strukturne i nestrukturne mjere (vidjeti prethodno navedena objašnjenja).

Za prioritetne mjere pripravnosti opišite, ako je primjenjivo:

| — | odgovorna tijela/institucije, |
| --- | --- |

—

odgovorna tijela/institucije,

| — | vremenski okvir provedbe, |
| --- | --- |

—

vremenski okvir provedbe,

| — | izvor(e) financiranja. |
| --- | --- |

—

izvor(e) financiranja.

Prethodno navedeni elementi mogu se prema potrebi grupirati za više mjera.

Mjere pripravnosti osmišljene su tako da se njima jačaju kapaciteti potrebni za učinkovito upravljanje svim vrstama hitnih situacija. U Odluci br. 1313/2013/EU pripravnost se definira kao „stanje spremnosti i sposobnosti ljudskih i materijalnih sredstava, struktura, zajednica i organizacija koje im omogućuje osiguravanje učinkovitog i brzog odgovora na katastrofu, postignuto kao rezultat unaprijed poduzetog djelovanja” (57).

Mjere pripravnosti mogu se shvatiti tako da uključuju elemente odgovora na krize/upravljanja hitnim situacijama, ali ne bi trebale biti ograničene samo na odgovor na krize/upravljanje hitnim situacijama. Primjerice, sustavi ranog upozoravanja te osposobljavanja i vježbe smatraju se mjerama pripravnosti, ali oni se koriste i postoje i u razdoblju između hitnih situacija.

Uključite informacije za više prekograničnih rizika, prema potrebi, kopiranjem prethodno navedenih pitanja.

Prema potrebi:

Pitanje 23. Rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka

Navedite sve rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka.

Na temelju rizika utvrđenih u dijelu I. (Procjena rizika) države članice trebale bi, prema potrebi, utvrditi rizike koji su, za njih, rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka. Ako se koristi matrica rizika, oni se nalaze u gornjem lijevom kutu (mala vjerojatnost, ali visoki učinak). Uzmite u obzir i to da rizici male vjerojatnosti, ali visokog učinka, ne moraju nužno pripadati „ključnim rizicima”. Države članice se unatoč tomu potiče na to da, prema potrebi, utvrde sve rizike male vjerojatnosti, ali visokog učinka, i opišu mjere prevencije i pripravnosti za otklanjanje tih rizika.

Pitanje 24. Prioritetne mjere prevencije i pripravnosti

Vidjeti objašnjenje pod pitanjem 22.

Ako se određeni rizik male vjerojatnosti, ali visokog učinka može klasificirati i kao ključni rizik s prekograničnim učincima, izvijestite o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti samo jednom, uz navođenje upućivanja.

Za određene rizike države članice već izvješćuju o mjerama prevencije i pripravnosti na temelju drugih zakona i politika EU-a. Ako se izvješćivanje o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti za taj rizik već zahtijeva zakonodavstvom ili politikama EU-a, može se navesti upućivanje na postojeća izvješća (vidjeti Prilog).

Navedite upućivanja samo na one dokumente koji uključuju i mjere prevencije i mjere pripravnosti – ako nedostaje jedan element (ili oba elementa), ta upućivanja trebalo bi uključiti pod pitanja 24.1. i/ili 24.2.

Pitanje 24.1. Prioritetne mjere prevencije

Opišite postojeće prioritetne mjere prevencije i sve one koje su planirane.

Vidjeti objašnjenje pod pitanjem 22.1.

Pitanje 24.2. Prioritetne mjere pripravnosti

Opišite postojeće prioritetne mjere pripravnosti i sve one koje su planirane.

Vidjeti objašnjenje pod pitanjem 22.2.

Ako se na temelju zakonodavstva ili politika EU-a već zahtijeva izvješćivanje o prioritetnim mjerama prevencije i pripravnosti kojima se otklanja ovaj rizik, dovoljno je da navedete upućivanja na izvješća poslana Komisiji.

Uključite informacije za više rizika male vjerojatnosti, ali visokog učinka, prema potrebi, kopiranjem prethodno navedenih pitanja.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 924.

(2)  Odluka (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2019. (SL L 77, 20.3.2019., str. 1.).

(3)  Članak 6. stavak 1. Odluke br. 1313/2013/EU.

(4)  Članak 6. stavak 3. Odluke br. 1313/2013/EU.

(5)  Obavijest Komisije, Smjernice za procjenu sposobnosti upravljanja rizicima (2015/C 261/03) (SL C 261, 8.8.2015., str. 5.).

(6)  Članak 3. stavak 1. točka (a) Odluke br. 1313/2013/EU.

(7)  Radni dokument službi Komisije (SEC(2010)1626 final), Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama.

(8)  Vidjeti bilješku 5.

(9)  Vidjeti Prilog u dijelu Netaksativan popis rizika relevantnih u okviru zakonodavstva i/ili politika EU-a i u dijelu Netaksativan popis međusektorskih područja od zajedničkog interesa u zakonodavstvu i/ili politikama EU-a.

(10)  Vidjeti predložak (pitanje 3.).

(11)  Poveznice na nacionalne strategije i akcijske planove za prilagođavanje dostupne su i na portalu Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(12)  Radni dokument službi Komisije, Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama (SEC(2010)1626 final).

(13)  Radni dokument službi Komisije, Pregled rizika od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih katastrofa s kojima bi se Europska unija mogla suočiti (SWD(2017) 176).

(14)  Evaluacija rizika postupak je uspoređivanja rezultata analize rizika u odnosu na kriterije rizika kako bi se utvrdilo jesu li rizik i/ili njegovi razmjeri prihvatljivi. Kriteriji rizika referentna su mjerila u odnosu na koje se evaluira značaj rizika. Oni mogu uključivati povezane troškove i koristi, pravne zahtjeve, društveno-gospodarske i okolišne čimbenike, probleme i dionike.

(15)  EU utvrđuje posebne zakonodavne zahtjeve u određenim područjima, npr. Direktiva EU-a o poplavama (Direktiva 2007/60/EZ), Okvirna direktiva EU-a o vodama (Direktiva 2000/60/EZ), EU-ova Direktiva Seveso III (Direktiva 2012/18/EU), Direktiva EU-a o kritičnoj infrastrukturi (Direktiva 2008/114/EZ).

(16)  Od država članica traži se da utvrde svoje postojeće ključne rizike na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini.

(17)  Radni dokument službi Komisije, Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama (SEC(2010)1626 final).

(18)  S obzirom na to da postoje različiti metodološki pristupi, potvrđuje se da se učinci na kulturnu baštinu mogu klasificirati ili kao učinci na gospodarstvo (ako su kvantitativni) ili kao utjecaji na okoliš (ako su kvalitativni). Države članice trebale bi, ako je to primjenjivo, navesti način na koji su učinci na kulturnu baštinu klasificirani.

(19)  UNDRR, Tehničke smjernice za praćenje napretka u ostvarivanju globalnih ciljeva iz Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa i za izvješćivanje o njemu. https://www.preventionweb.net/publications/view/54970

(20)  Prilog 3. radnom dokumentu službi Komisije Smjernice za procjenu i mapiranje rizika u svrhu upravljanja katastrofama (SEC(2010)1626 final).

(21)  Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra o Preporukama za nacionalnu procjenu rizika https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114650/jrc114650_nrarecommendations_updatedfinal_online1.pdf

(22)  Znanost za politiku o okolišu (2016.), Utvrđivanje rizika u nastajanju za politike zaštite okoliša. Kratko izvješće o budućnosti br. 13. Europska komisija, GU za okoliš, http://ec.europa.eu/science-environment-policy

(23)  Nacionalne strategije i planovi za prilagođavanje dostupni su na portalu Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(24)  Nacionalne strategije i planovi za prilagođavanje dostupni su na portalu Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(25)  Uvodna izjava 8. Odluke (EU) 2019/420 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU.

(26)  U uvodnoj izjavi 14. Odluke (EU) 2019/420 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU navodi se sljedeće: „Uloga regionalnih i lokalnih tijela u prevenciji katastrofa i upravljanju njima od velike je važnosti, a njihove kapacitete za odgovor treba na odgovarajući način uključiti u sve aktivnosti koordinacije i raspoređivanja [...].”

(27)  U uvodnoj izjavi 28. Odluke (EU) 2019/420 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU navodi se sljedeće: „[...] sva djelovanja trebala bi biti usklađena s međunarodnim obvezama kao što su Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030., [...] i Program UN-a za održivi razvoj do 2030., a njima bi se trebalo i aktivno doprinositi ispunjenju tih obveza.”

(28)  S obzirom na prekogranične mjere prevencije i pripravnosti može se navesti upućivanje na pitanje 22.

(29)  Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030.: https://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(30)  Ciljevi održivog razvoja: https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(31)  Riječ je o sljedećih 17 ciljeva: 1. iskorjenjivanje siromaštva, 2. iskorjenjivanje gladi, 3. zdrav život i blagostanje, 4. kvalitetno obrazovanje, 5. rodna ravnopravnost, 6. čista voda i bolji sanitarni uvjeti, 7. čista energija po pristupačnim cijenama, 8. dostojanstven rad i gospodarski rast, 9. industrija, inovacije i infrastruktura, 10. smanjenje nejednakosti, 11. održivi gradovi i zajednice, 12. odgovorna potrošnja i proizvodnja, 13. borba protiv klimatskih promjena, 14. život pod vodom, 15. život na kopnu, 16. mir, pravda i snažnije institucije, 17. partnerstva za ciljeve.

(32)  Europska komisija, Akcijski plan za Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Pristup za sve politike EU-a utemeljen na obaviještenosti o riziku od katastrofa, (SWD(2016) 205 final/2).

(33)  Europska komisija, 2019., dokument za razmatranje, Prema održivoj Europi do 2030. eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1574264839061&uri=CELEX:52019DC0022

(34)  Uvodna izjava 28. Odluke (EU) 2019/420 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU.

(35)  Uvodna izjava 8. Odluke (EU) 2019/420 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU.

(36)  Članak 7. stavak 1. Direktive Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (Tekst značajan za EGP) (SL L 345, 23.12.2008., str. 75.).

(37)  Program LIFE: https://ec.europa.eu/easme/en/life

(38)  Fond za unutarnju sigurnost: https://ec.europa.eu/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/internal-security-fund-police_en

(39)  Program Obzor 2020.: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/secure-societies-%E2%80%93-protecting-freedom-and-security-europe-and-its-citizens

(40)  EU-ov Program potpore strukturnim reformama: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/funding-opportunities/funding-programmes/overview-funding-programmes/structural-reform-support-programme-srsp_en

(41)  Čvorište podataka o rizicima: https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub

(42)  https://sendaimonitor.unisdr.org/

(43)  Članak 5. stavak 1. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

(44)  Globalni sustav za upozoravanje i koordinaciju u slučaju katastrofa: http://www.gdacs.org

(45)  Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus: https://emergency.copernicus.eu/

(46)  Europski informacijski sustav za šumske požare: http://effis.jrc.ec.europa.eu/static/effis_current_situation/public/index.html

(47)  Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava: https://www.efas.eu

(48)  Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja http://edo.jrc.ec.europa.eu/edov2/php/index.php?id=1000

(49)  Opći je cilj te platforme (https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/european-radiological-data-exchange-platform) što prije obavijestiti što veći broj nadležnih tijela i što širu javnost tijekom rane faze velike nesreće koja uključuje ispuštanje radioaktivnosti u atmosferu.

(50)  Članak 8. stavak 1. Odluke br. 1082/2013/EU.

(51)  Članak 7. stavak 3. Direktive 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (Tekst značajan za EGP) (SL L 288, 6.11.2007., str. 27.).

(52)  Članak 3. stavak 2. točka (d) Odluke br. 1313/2013/EU.

(53)  Opća skupština Ujedinjenih naroda (2016.). Izvješće otvorene međuvladine stručne radne skupine o pokazateljima i terminologiji koji se odnose na smanjenje rizika od katastrofa.

(54)  Ibid.

(55)  Članak 4. točka 4. Odluke br. 1313/2013/EU.

(56)  Opća skupština Ujedinjenih naroda (2016.). Izvješće otvorene međuvladine stručne radne skupine o pokazateljima i terminologiji koji se odnose na smanjenje rizika od katastrofa.

(57)  Članak 4. točka 3. Odluke br. 1313/2013/EU.

---

PRILOG

Netaksativan popis rizika relevantnih u okviru zakonodavstva i/ili politika EU-a

Zaštita kritične infrastrukture

Direktiva Vijeća 2008/114/EZ o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (Tekst značajan za EGP) (SL L 345, 23.12.2008., str. 75.).

Dodatna poveznica: Kritična infrastruktura

Suša, onečišćenje vode

Direktiva 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.). Pročišćena verzija

Dodatne poveznice:

| | Izvješća o provedbi i planovi upravljanja riječnim slivovima |
| --- | --- |

Izvješća o provedbi i planovi upravljanja riječnim slivovima

| | Nestašica vode i suše u EU-u |
| --- | --- |

Nestašica vode i suše u EU-u

Poplave

Direktiva 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (Tekst značajan za EGP) (SL L 288, 6.11.2007., str. 27.). Pročišćena verzija.

Komunikacija o Okvirnoj direktivi o vodama i Direktivi o poplavama: Aktivnosti za postizanje „dobrog stanja” voda u EU-u i smanjenje rizika od poplava – COM/2015/120 final

Dodatne poveznice: Izvješća o provedbi i planovi upravljanja poplavnim rizicima

Strategija za šume

Nova Strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama – COM(2013)659 final

Dodatne poveznice: Šume EU-a i politike povezane sa šumama

Ruralni razvoj u razdoblju 2014.–2020. Dokumenti zemalja

Geološki rizici

Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ. Pročišćena verzija

Dodatne poveznice: Eurokodovi

Rizici za zdravlje

Odluka br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (Tekst značajan za EGP) (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.). Pročišćena verzija.

Dodatne poveznice:

| | Procjena rizika za javno zdravlje; Europska agencija za sigurnost hrane (1) |
| --- | --- |

Procjena rizika za javno zdravlje; Europska agencija za sigurnost hrane (1)

| | Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (2) |
| --- | --- |

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (2)

Bolesti životinja i biljaka

Uredba (EU) 2016/429 o prenosivim bolestima životinja (Tekst značajan za EGP). Pročišćena verzija

Direktiva 2005/65/EZ o jačanju sigurnosne zaštite luka (Tekst značajan za EGP). Pročišćena verzija

Mjere za kontrolu/suzbijanje:

| — | klasične svinjske kuge Direktiva Vijeća 2001/89/EZ. Pročišćena verzija |
| --- | --- |

—

klasične svinjske kuge Direktiva Vijeća 2001/89/EZ. Pročišćena verzija

| — | afričke svinjske kuge Direktiva Vijeća 2002/60/EZ. Pročišćena verzija |
| --- | --- |

—

afričke svinjske kuge Direktiva Vijeća 2002/60/EZ. Pročišćena verzija

| — | afričke konjske kuge Direktiva Vijeća 92/35/EEZ. Pročišćena verzija |
| --- | --- |

—

afričke konjske kuge Direktiva Vijeća 92/35/EEZ. Pročišćena verzija

| — | slinavke i šapa Direktiva Vijeća 2003/85/EZ. Pročišćena verzija. |
| --- | --- |

—

slinavke i šapa Direktiva Vijeća 2003/85/EZ. Pročišćena verzija.

Dodatne poveznice: Europska agencija za sigurnost hrane

Rizici od industrijskih nesreća

Direktiva 2012/18/EU o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari (Tekst značajan za EGP)

Dodatne poveznice:

| | Politika industrijskih nesreća |
| --- | --- |

Politika industrijskih nesreća

| | Izvješće o primjeni Direktive 96/82/EZ u državama članicama |
| --- | --- |

Izvješće o primjeni Direktive 96/82/EZ u državama članicama

Rizici za kemijsku, biološku, radiološku i nuklearnu sigurnost

Odluka Vijeća (87/600/Euratom) o aranžmanima Zajednice o ranoj razmjeni informacija u slučaju radiološke opasnosti

Akcijski plan za poboljšanje spremnosti s obzirom na rizike za kemijsku, biološku, radiološku i nuklearnu sigurnost – COM/2017/0610 final

Dodatna poveznica:

| | Politika osiguravanja opasnih materijala |
| --- | --- |

Politika osiguravanja opasnih materijala

| | Sustav Europske zajednice za hitnu razmjenu informacija u slučaju radiološke opasnosti (ECURIE) |
| --- | --- |

Sustav Europske zajednice za hitnu razmjenu informacija u slučaju radiološke opasnosti (ECURIE)

Nuklearni i radiološki rizik

Direktiva Vijeća 2014/87/Euratom o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja

Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju Pročišćena verzija

Energetska sigurnost opskrbe – električna energija

Uredba Komisije (EU) 2017/2196 o uspostavljanju mrežnog kodeksa za poremećeni pogon i ponovnu uspostavu elektroenergetskih sustava (Tekst značajan za EGP)

Uredba (EU) 2019/941 o pripravnosti na rizike u sektoru električne energije (Tekst značajan za EGP)

Preispitivanje postojećih nacionalnih pravila i praksi koje se odnose na pripravnost na rizike u području sigurnosti opskrbe električnom energijom

Dodatne poveznice:

| | Agencija za suradnju energetskih regulatora (ACER) |
| --- | --- |

Agencija za suradnju energetskih regulatora (ACER)

| | Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) |
| --- | --- |

Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E)

Energetska sigurnost opskrbe – plin

Uredba (EU) 2017/1938 o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom (Tekst značajan za EGP)

Direktiva (EU) 2016/1148 o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije

Dodatne poveznice: Planovi prevencije i interventni planovi – 2019.

Agencija za suradnju energetskih regulatora (ACER)

Europska mreža operatora transportnih sustava za plin (ENTSOG)

Sigurnost odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti

Direktiva 2013/30/EU o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (Tekst značajan za EGP) (SL L 178, 28.6.2013., str. 66.).

Dodatne poveznice: Procjena učinka i preispitivanja

Pomorska strategija

Akcijski plan strategije pomorske sigurnosti EU-a

Direktiva 2014/89/EU o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja

Dodatne poveznice: Pregled prostornog planiranja morskog područja

Rizici povezani sa sigurnošću

Komunikacija o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije – COM(2016) 230 final

Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije – JOIN/2016/018 final

Akcijski plan za potporu zaštiti javnih prostora – COM/2017/0612 final

Dodatne poveznice:

| | Program europske sigurnosti |
| --- | --- |

Program europske sigurnosti

| | Izvješće o stanju i trendovima u EU-u u pogledu terorizma (TE-SAT 2018) |
| --- | --- |

Izvješće o stanju i trendovima u EU-u u pogledu terorizma (TE-SAT 2018)

Agencija: Europol

Kibersigurnost

Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a – JOIN/2017/0450 final

Dva zakonodavna prijedloga za poboljšanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima:

| — | Prijedlog uredbe o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima (COM/2018/225 final) |
| --- | --- |

—

Prijedlog uredbe o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima (COM/2018/225 final)

| — | Prijedlog direktive o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje pravnih zastupnika za potrebe prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima (COM/2018/226 final) |
| --- | --- |

—

Prijedlog direktive o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje pravnih zastupnika za potrebe prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima (COM/2018/226 final)

Kibersigurnost u energetskom sektoru

Preporuka Komisije (EU) 2019/553 o kibersigurnosti u energetskom sektoru (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 2400)

Komisijina procjena učinka (SWD/2018/403 final) osnivanja Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara

Dodatne poveznice: Izvješće: preporuke o provedbi posebnih sektorskih pravila za kibersigurnost, 2019.

Netaksativan popis međusektorskih područja od zajedničkog interesa u zakonodavstvu i/ili politikama EU-a

Kulturna baština

Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (COM/2014/0477 final)

Nova europska agenda za kulturu (COM/2018/267 final)

Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine (SWD(2018) 491 final)

Dodatne poveznice: Zaštita kulturne baštine od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih katastrofa. Komparativna analiza upravljanja rizicima u EU-u

Prirodna područja i staništa

Direktiva 2001/42/EZ o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš

Izvješće o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš

Direktiva 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (Tekst značajan za EGP). Pročišćena verzija

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore. Pročišćena verzija

Dodatne poveznice: Računovodstvo usluga ekosustava

Prilagođavanje klimatskim promjenama

Uredba (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime

Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama – COM/2013/0216 final

Izvješće o provedbi Strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama – COM/2018/738 final

Dodatne poveznice:

| | Nacionalni energetski i klimatski planovi |
| --- | --- |

Nacionalni energetski i klimatski planovi

| | Profili zemalja |
| --- | --- |

Profili zemalja

| | Sustav pokazatelja spremnosti na prilagodbu |
| --- | --- |

Sustav pokazatelja spremnosti na prilagodbu

| | Strategija prilagodbe – Postupak evaluacije |
| --- | --- |

Strategija prilagodbe – Postupak evaluacije

| | Projekt PESETA |
| --- | --- |

Projekt PESETA

| | Mreža zaštićenih područja Natura 2000 i strog sustav zaštite vrsta |
| --- | --- |

Mreža zaštićenih područja Natura 2000 i strog sustav zaštite vrsta

Odgovornost za okoliš

Direktiva 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 35, 18.7.2013.). Pročišćena verzija

Dodatna poveznica: Odgovornost za okoliš

Zelena infrastruktura

Zelena infrastruktura (ZI) – Jačanje prirodnog kapitala Europe – COM/2013/0249 final

Dodatne poveznice:

| | Strategija EU-a za zelenu infrastrukturu |
| --- | --- |

Strategija EU-a za zelenu infrastrukturu

| | Usluge ekosustava i zelena infrastruktura |
| --- | --- |

Usluge ekosustava i zelena infrastruktura

| | Mapiranje i procjena ekosustava i njihovih usluga |
| --- | --- |

Mapiranje i procjena ekosustava i njihovih usluga

Migracije

Uredba Vijeća (EU) 2016/369 o pružanju hitne potpore unutar Unije (SL L 70, 16.3.2016., str. 1.).

Dodatne poveznice: Izvješće o napretku u provedbi Europskog migracijskog programa (COM/2019/126 final)

Upravljanje podacima

Direktiva 2007/2/EZ o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

Dodatne poveznice:

| | Baza znanja INSPIRE |
| --- | --- |

Baza znanja INSPIRE

| | Specifikacija podataka za područja s prirodnim opasnostima |
| --- | --- |

Specifikacija podataka za područja s prirodnim opasnostima

---

(1)  U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja je u njezinoj nadležnosti.

(2)  Ako je prijetnja a) biološkog podrijetla i sastoji se od prenosivih bolest ili otpornosti na antimikrobna sredstva i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi; ili b) prijetnje nepoznatog podrijetla.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/34

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 16. prosinca 2019.

o obnovi mandata stručne skupine Komisije „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje”

(2019/C 428/08)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

budući da:

| (1) | U svojoj Komunikaciji od 6. prosinca 2012. (1) Komisija je predstavila Akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza. Komunikacija je bila popraćena dvjema preporukama: prva se odnosila na agresivno porezno planiranje (2), a druga na mjere namijenjene poticanju trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog poreznog upravljanja (3). |
| --- | --- |

(1)

U svojoj Komunikaciji od 6. prosinca 2012. (1) Komisija je predstavila Akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza. Komunikacija je bila popraćena dvjema preporukama: prva se odnosila na agresivno porezno planiranje (2), a druga na mjere namijenjene poticanju trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog poreznog upravljanja (3).

| (2) | Odlukom Komisije C(2013) 2236 (4) osnovana je stručna skupina Komisije pod nazivom „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje” („Platforma”) kako bi se preispitao napredak u vezi s nizom mjera, uključujući Akcijski plan iz 2012. koji se odnosi na poreznu prijevaru i utaju poreza te provedbu dviju preporuka. U Komunikaciji o dvostrukom oporezivanju na jedinstvenom tržištu (5) Komisija je zaključila da će ispitati potencijalne prednosti osnivanja Foruma EU-a o dvostrukom oporezivanju. Budući da su dvostruko neoporezivanje i dvostruko oporezivanje često povezani, smatralo se primjerenim da Platforma obuhvati i pitanja u vezi s dvostrukim oporezivanjem, a tako je i danas. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Komisije C(2013) 2236 (4) osnovana je stručna skupina Komisije pod nazivom „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje” („Platforma”) kako bi se preispitao napredak u vezi s nizom mjera, uključujući Akcijski plan iz 2012. koji se odnosi na poreznu prijevaru i utaju poreza te provedbu dviju preporuka. U Komunikaciji o dvostrukom oporezivanju na jedinstvenom tržištu (5) Komisija je zaključila da će ispitati potencijalne prednosti osnivanja Foruma EU-a o dvostrukom oporezivanju. Budući da su dvostruko neoporezivanje i dvostruko oporezivanje često povezani, smatralo se primjerenim da Platforma obuhvati i pitanja u vezi s dvostrukim oporezivanjem, a tako je i danas.

| (3) | Odlukom Komisije C(2015) 4095 (6) Platforma je ponovno uspostavljena te je Odluka C(2013) 2236 stavljena izvan snage. Odluka C(2015) 4095 prestala se primjenjivati 17. lipnja 2019. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom Komisije C(2015) 4095 (6) Platforma je ponovno uspostavljena te je Odluka C(2013) 2236 stavljena izvan snage. Odluka C(2015) 4095 prestala se primjenjivati 17. lipnja 2019.

| (4) | Europski parlament (7) i Vijeće Europske unije (8) zatražili su trajno ulaganje napora u borbi protiv porezne prijevare i izbjegavanja plaćanja poreza. Odbor Europskog parlamenta TAXE osnovan početkom 2015., posebni odbor TAX2 osnovan neposredno nakon toga, Istražni odbor za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, kao i odbor TAX3 pozvali su na ustrajnu borbu protiv nepoštenog i neučinkovitog oporezivanja te na daljnje inicijative za dobro porezno upravljanje i poreznu transparentnost. |
| --- | --- |

(4)

Europski parlament (7) i Vijeće Europske unije (8) zatražili su trajno ulaganje napora u borbi protiv porezne prijevare i izbjegavanja plaćanja poreza. Odbor Europskog parlamenta TAXE osnovan početkom 2015., posebni odbor TAX2 osnovan neposredno nakon toga, Istražni odbor za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, kao i odbor TAX3 pozvali su na ustrajnu borbu protiv nepoštenog i neučinkovitog oporezivanja te na daljnje inicijative za dobro porezno upravljanje i poreznu transparentnost.

| (5) | Platforma je učinkovit instrument za povećanje transparentnosti u donošenju poreznih politika, a istodobno potiče i omogućuje konstruktivan dijalog Komisije i različitih poreznih dionika, kao i međusobni dijalog tih dionika. Komisija se mora oslanjati na stručno znanje stručnjaka i dionika. Članovi Platforme dragocjen su izvor takvog stručnog znanja u području poreza. |
| --- | --- |

(5)

Platforma je učinkovit instrument za povećanje transparentnosti u donošenju poreznih politika, a istodobno potiče i omogućuje konstruktivan dijalog Komisije i različitih poreznih dionika, kao i međusobni dijalog tih dionika. Komisija se mora oslanjati na stručno znanje stručnjaka i dionika. Članovi Platforme dragocjen su izvor takvog stručnog znanja u području poreza.

| (6) | Komisija je partner u okviru porezne inicijative iz Addis Abebe koja je započela 2015., a čiji je cilj povećanje mobilizacije domaćih prihoda u zemljama u razvoju radi financiranja njihova razvojnog programa i postizanja ciljeva održivog razvoja do 2030. Platforma bi trebala nastaviti davati savjete i pomagati Komisiji u tekućim aktivnostima koje se temelje na poreznoj inicijativi iz Addis Abebe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je partner u okviru porezne inicijative iz Addis Abebe koja je započela 2015., a čiji je cilj povećanje mobilizacije domaćih prihoda u zemljama u razvoju radi financiranja njihova razvojnog programa i postizanja ciljeva održivog razvoja do 2030. Platforma bi trebala nastaviti davati savjete i pomagati Komisiji u tekućim aktivnostima koje se temelje na poreznoj inicijativi iz Addis Abebe.

| (7) | Pravedno i učinkovito oporezivanje kao politički prioritet Komisije dovelo je do brojnih zakonodavnih inicijativa, sudskih predmeta koji se odnose na državne potpore i neobvezujućeg zakonodavstva. Komisija je 18. ožujka 2015. donijela paket o poreznoj transparentnosti (9). Nadalje, 17. lipnja 2015. (10) donijela je Komunikaciju o pravednom i učinkovitom sustavu poreza na dobit u Uniji (Akcijski plan iz 2015.), u kojoj je izvijestila o primjeni preporuka iz 2012. s pomoću ulaznih podataka koje je dostavila Platforma. U toj komunikaciji Komisija je najavila produljenje mandata Platforme, proširenje njezina područja djelovanja i poboljšanje metoda rada. |
| --- | --- |

(7)

Pravedno i učinkovito oporezivanje kao politički prioritet Komisije dovelo je do brojnih zakonodavnih inicijativa, sudskih predmeta koji se odnose na državne potpore i neobvezujućeg zakonodavstva. Komisija je 18. ožujka 2015. donijela paket o poreznoj transparentnosti (9). Nadalje, 17. lipnja 2015. (10) donijela je Komunikaciju o pravednom i učinkovitom sustavu poreza na dobit u Uniji (Akcijski plan iz 2015.), u kojoj je izvijestila o primjeni preporuka iz 2012. s pomoću ulaznih podataka koje je dostavila Platforma. U toj komunikaciji Komisija je najavila produljenje mandata Platforme, proširenje njezina područja djelovanja i poboljšanje metoda rada.

| (8) | Komisija je 28. siječnja 2016. donijela Komunikaciju o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (11) radi promicanja dobrog poreznog upravljanja na svjetskoj razini. U Komunikaciji su utvrđena nova područja rada Platforme, posebno u vezi s poreznim i razvojnim programom Unije te koordinacijom nacionalnih popisa nekooperativnih jurisdikcija. S tim u vezi EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe (12) i dalje je temeljni instrument za poticanje dobrog poreznog upravljanja na globalnoj razini. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 28. siječnja 2016. donijela Komunikaciju o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (11) radi promicanja dobrog poreznog upravljanja na svjetskoj razini. U Komunikaciji su utvrđena nova područja rada Platforme, posebno u vezi s poreznim i razvojnim programom Unije te koordinacijom nacionalnih popisa nekooperativnih jurisdikcija. S tim u vezi EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe (12) i dalje je temeljni instrument za poticanje dobrog poreznog upravljanja na globalnoj razini.

| (9) | Kako je navedeno u političkim smjernicama za razdoblje 2019.–2024., koje su predstavljene u srpnju 2019. (13), pravedno i učinkovito oporezivanje ostat će prioritet Komisije. |
| --- | --- |

(9)

Kako je navedeno u političkim smjernicama za razdoblje 2019.–2024., koje su predstavljene u srpnju 2019. (13), pravedno i učinkovito oporezivanje ostat će prioritet Komisije.

| (10) | S obzirom na dokazanu korisnost Platforme kao foruma koji je imao i dalje ima znatan utjecaj doprinoseći razvoju programa porezne transparentnosti i pravednog oporezivanja, primjereno je obnoviti njezin mandat. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na dokazanu korisnost Platforme kao foruma koji je imao i dalje ima znatan utjecaj doprinoseći razvoju programa porezne transparentnosti i pravednog oporezivanja, primjereno je obnoviti njezin mandat.

| (11) | Platforma bi trebala pružati savjete i pomoć Komisiji. Nadalje, Platforma je mjesto za dijalog, razmjenu iskustava i stručnog znanja te razmjenu stajališta među svim dionicima. |
| --- | --- |

(11)

Platforma bi trebala pružati savjete i pomoć Komisiji. Nadalje, Platforma je mjesto za dijalog, razmjenu iskustava i stručnog znanja te razmjenu stajališta među svim dionicima.

| (12) | Platformom bi trebao predsjedavati predstavnik Komisije, a sačinjavali bi je predstavnici poreznih tijela država članica, organizacije koje predstavljaju poduzeća ili civilno društvo te porezni stručnjaci. |
| --- | --- |

(12)

Platformom bi trebao predsjedavati predstavnik Komisije, a sačinjavali bi je predstavnici poreznih tijela država članica, organizacije koje predstavljaju poduzeća ili civilno društvo te porezni stručnjaci.

| (13) | Za članove Platforme trebalo bi utvrditi pravila o objavljivanju informacija. |
| --- | --- |

(13)

Za članove Platforme trebalo bi utvrditi pravila o objavljivanju informacija.

| (14) | Obrada osobnih podataka trebala bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
| --- | --- |

(14)

Obrada osobnih podataka trebala bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

| (15) | Kako bi se osigurao kontinuitet djelovanja Platforme, ova bi se Odluka trebala primjenjivati retroaktivno. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurao kontinuitet djelovanja Platforme, ova bi se Odluka trebala primjenjivati retroaktivno.

| (16) | Primjereno je odrediti razdoblje primjene ove Odluke. Komisija će pravovremeno razmotriti uputnost produljenja, |
| --- | --- |

(16)

Primjereno je odrediti razdoblje primjene ove Odluke. Komisija će pravovremeno razmotriti uputnost produljenja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Ovime se obnavlja mandat stručne skupine „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje” („Platforma”).

Članak 2.

Zadaće

Platforma pruža savjete i pomoć Komisiji u području dobrog poreznog upravljanja, agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog oporezivanja, istodobno omogućujući dijalog u kojem se razmjenjuju iskustva i stručnost te stajališta svih dionika. Konkretno, zadaće Platforme su sljedeće:

| (a) | Komisiji dostavljati informacije relevantne za utvrđivanje prioriteta u područjima kao što su dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje; |
| --- | --- |

(a)

Komisiji dostavljati informacije relevantne za utvrđivanje prioriteta u područjima kao što su dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje;

| (b) | savjetovati Komisiju o odgovarajućim sredstvima i instrumentima za postizanje napretka u tim područjima; |
| --- | --- |

(b)

savjetovati Komisiju o odgovarajućim sredstvima i instrumentima za postizanje napretka u tim područjima;

| (c) | poticati raspravu između poduzeća, civilnog društva i stručnjaka nacionalnih poreznih tijela o pitanjima u području dobrog poreznog upravljanja, agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog oporezivanja; |
| --- | --- |

(c)

poticati raspravu između poduzeća, civilnog društva i stručnjaka nacionalnih poreznih tijela o pitanjima u području dobrog poreznog upravljanja, agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog oporezivanja;

| (d) | raspravljati o praktičnim iskustvima poreznih tijela, poduzeća, civilnog društva i poreznih stručnjaka te razraditi moguće načine učinkovitijeg rješavanja trenutačnih problema dvostrukog oporezivanja koji utječu na neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

(d)

raspravljati o praktičnim iskustvima poreznih tijela, poduzeća, civilnog društva i poreznih stručnjaka te razraditi moguće načine učinkovitijeg rješavanja trenutačnih problema dvostrukog oporezivanja koji utječu na neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| (e) | pružati savjete i pomoć Komisiji u tekućim aktivnostima koje se temelje na poreznoj inicijativi iz Addis Abebe. |
| --- | --- |

(e)

pružati savjete i pomoć Komisiji u tekućim aktivnostima koje se temelje na poreznoj inicijativi iz Addis Abebe.

Za potrebe ove Odluke, „dobro porezno upravljanje” znači transparentnost, razmjenu informacija i pošteno porezno natjecanje.

Članak 3.

Savjetovanje

Komisija se može savjetovati s Platformom o bilo kojem pitanju koje se odnosi na dobro porezno upravljanje u pitanjima poreza, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje te praćenje provedbe Akcijskog plana iz 2015.

Članak 4.

Članstvo

1.   Platforma može imati najviše 43 člana.

2.   Članovi Platforme su sljedeći:

| (a) | porezna tijela država članica („članovi tipa D” iz članka 7. stavka 2. točke (d) Odluke Komisije C(2016) 3301 final) (15); |
| --- | --- |

(a)

porezna tijela država članica („članovi tipa D” iz članka 7. stavka 2. točke (d) Odluke Komisije C(2016) 3301 final) (15);

| (b) | najviše petnaest poduzeća i organizacija civilnog društva i poreznih stručnjaka s nadležnosti u pitanjima iz članka 2. („članovi tipa C” iz članka 7. stavka 2. točke (c) horizontalnih pravila). |
| --- | --- |

(b)

najviše petnaest poduzeća i organizacija civilnog društva i poreznih stručnjaka s nadležnosti u pitanjima iz članka 2. („članovi tipa C” iz članka 7. stavka 2. točke (c) horizontalnih pravila).

3.   Članove tipa D mogu predstavljati samo državni ili javni službenici. Porezna tijela svake države članice imenuju jednog predstavnika iz kruga službenika koji se bave prekograničnim oporezivanjem s naglaskom na borbi protiv agresivnog poreznog planiranja.

4.   Članovi tipa C imenuju se i sudjeluju u radu Platforme ili njezinih podskupina samo ako su registrirani u registru transparentnosti koji su zajednički uspostavili Europski parlament i Komisija.

5.   Ako je član tipa C suspendiran ili izbrisan iz registra transparentnosti, Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju (GU TAXUD) suspendira ga iz Platforme sve dok mu se ne obnovi registracija u registru transparentnosti. Tijekom suspenzije ili razdoblja u kojem je izbrisan taj član ne poziva se ni na koji sastanak skupine i ne prima nikakve dokumente. Ako se nakon šest mjeseci suspenzije ili brisanja iz registra transparentnosti ne obnovi registracija u registru transparentnosti, Glavna uprava TAXUD isključuje člana iz Platforme. Sve takve promjene u članstvu bilježe se u registru stručnih skupina Komisije i drugih sličnih subjekata („registar stručnih skupina”) (16).

6.   Članovi tipa C imenuju stalne predstavnike i zamjenike u Platformu ili njezine podskupine te su dužni osigurati visoku razinu stručnosti svojih predstavnika.

Članak 5.

Postupak odabira

1.   Odabir članova Platforme tipa C provodi se javnim pozivima na podnošenje prijava. U tu svrhu Glavna uprava TAXUD upotrebljava standardni poziv na podnošenje prijava za odabir članova Platforme kako je naveden u Prilogu 2. horizontalnim pravilima. Glavna uprava TAXUD može odstupiti od tog obrasca ili ga dopuniti ako je to opravdano posebnim zahtjevima, u skladu s horizontalnim pravilima.

2.   Poziv na podnošenje prijava objavljuje se u registru stručnih skupina. Osim toga, poziv na podnošenje prijava može se objaviti i na druge načine, među ostalim na posebnoj internetskoj stranici (17). U pozivu su jasno navedeni kriteriji odabira, uključujući potrebnu razinu stručnog znanja i interese koje se zastupa (18) u odnosu na posao koji treba obaviti. Najkraći je rok za podnošenje prijava četiri tjedna.

3.   Prilikom odgovaranja na pozive za podnošenje prijava, organizacije imenuju jednog predstavnika i jednog zamjenika, za kojeg vrijede jednaki uvjeti. Zamjenik automatski zamjenjuje predstavnika koji je odsutan ili spriječen. Glavna uprava TAXUD može odbiti predstavnika ili zamjenika kojega predloži organizacija ako to imenovanje smatra neprikladnim, a to bi odbijanje trebalo biti utemeljeno s obzirom na zahtjeve navedene u odluci o uspostavi Platforme i/ili pozivu na podnošenje prijava. U tim se slučajevima od predmetne organizacije traži da imenuje drugog predstavnika ili zamjenika.

4.   Članove skupine imenuje glavni direktor Glavne uprave TAXUD iz redova stručnjaka s kompetencijama u područjima navedenima u članku 2. koji su se odazvali pozivu na podnošenje prijava. Pri odabiru članova Platforme iz specijaliziranih organizacija Glavna uprava TAXUD nastoji osigurati, koliko je to moguće, visoku razinu stručnosti, zemljopisnu ravnotežu, kao i uravnoteženu zastupljenost relevantnog znanja i kompetencija u područjima interesa iz članaka 2. i 3., uzimajući u obzir posebne zadaće stručne skupine, vrstu potrebnog stručnog znanja i odgovore na poziv za podnošenje prijava.

5.   Članovi se imenuju na razdoblje od dvije i pol godine. Mandat im traje do zamjene ili do isteka mandata. Njihov se mandat može produljiti.

6.   Kako bi se osigurao kontinuitet i nesmetano funkcioniranje skupine, Glavna uprava TAXUD vodi rezervni popis prikladnih kandidata s kojega se mogu imenovati zamjene za članove. Glavna uprava TAXUD treba od podnositelja prijava zatražiti suglasnost prije nego što njihova imena uključi na rezervni popis.

7.   Članovi tipa C ili njihovi predstavnici neće se više pozivati na sastanke Platforme i može ih se zamijeniti ili isključiti do kraja njihova mandata u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | ako član tipa C ili njegov predstavnik više nije u stanju učinkovito doprinositi raspravama Platforme; |
| --- | --- |

(a)

ako član tipa C ili njegov predstavnik više nije u stanju učinkovito doprinositi raspravama Platforme;

| (b) | ako član tipa C ili njegov predstavnik, prema mišljenju Glavne uprave TAXUD, ne ispunjava uvjete iz članka 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

(b)

ako član tipa C ili njegov predstavnik, prema mišljenju Glavne uprave TAXUD, ne ispunjava uvjete iz članka 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| (c) | ako član C ili njegov predstavnik podnese ostavku. |
| --- | --- |

(c)

ako član C ili njegov predstavnik podnese ostavku.

Ako se planira zamjena ili isključenje člana tipa C ili njegova predstavnika, glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju može, prema potrebi, imenovati zamjensku organizaciju s rezervnog popisa iz stavka 6. ili zatražiti od organizacije da imenuje drugog predstavnika ili drugog zamjenika.

Članak 6.

Predsjednik

Platformom predsjeda glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju ili njegov predstavnik.

Članak 7.

Djelovanje

1.   Platforma djeluje na zahtjev Glavne uprave TAXUD, u skladu s horizontalnim pravilima.

2.   Sastanci Platforme i njezinih podskupina u pravilu se održavaju u prostorijama Komisije.

3.   Platforma i njezine podskupine mogu održavati zajedničke sastanke s drugim stručnim skupinama o pitanjima od zajedničkog interesa.

4.   Glavna uprava TAXUD osigurava tajničke usluge. Službenici Komisije iz drugih odjela koje zanimaju postupci mogu prisustvovati sastancima Platforme i njezinih podskupina.

5.   U dogovoru s Glavnom upravom TAXUD Platforma može običnom većinom članova odlučiti da njezine rasprave budu javne.

6.   Zapisnik o raspravi o pojedinim točkama dnevnog reda i o mišljenjima Platforme mora biti smislen i potpun. Tajništvo sastavlja zapisnik, za koji je odgovoran predsjednik.

7.   Platforma donosi mišljenja, preporuke i izvješća konsenzusom.

Članak 8.

Podskupine

1.   Kako bi se olakšalo učinkovito funkcioniranje Platforme, Glavna uprava TAXUD može osnovati jednu podskupinu koja se sastoji isključivo od predstavnika državnih tijela (poreznih tijela država članica) i drugu u kojoj su isključivo predstavnici nedržavnih subjekata (poduzeća, civilnog društva i organizacija poreznih djelatnika).

2.   Glavna uprava TAXUD može osnovati i druge podskupine koje će se baviti posebnim pitanjima u okviru nadležnosti koje ta glavna uprava određuje. Takve se skupine raspuštaju čim ispune svoj mandat. Članovi podskupina koji nisu članovi Platforme odabiru se na temelju javnog poziva na podnošenje prijava u skladu s člankom 5. i horizontalnim pravilima (19).

3.   Podskupine rade u skladu s horizontalnim pravilima i odgovaraju Platformi.

Članak 9.

Pozvani stručnjaci

Glavna uprava TAXUD može pozvati stručnjake s posebnim stručnim znanjem o predmetu na dnevnom redu da na ad hoc osnovi sudjeluju u radu Platforme ili njezinih podskupina.

Članak 10.

Odnos s Europskim parlamentom

U pogledu informacija koje se šalju Europskom parlamentu i sudjelovanja stručnjaka Europskog parlamenta na sastancima Platforme primjenjuju se točka 15. i prilozi I. i II. okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (20).

Članak 11.

Promatrači

1.   Pojedincima, organizacijama i javnim subjektima koji nisu tijela država članica može se na izravni poziv dodijeliti status promatrača, u skladu s horizontalnim pravilima.

2.   Organizacije i javni subjekti sa statusom promatrača imenuju svoje predstavnike.

3.   Predsjednik promatračima i njihovim predstavnicima može dopustiti sudjelovanje u raspravama skupine i pružanje stručnog znanja. Oni međutim ne sudjeluju u izradi preporuka ili savjeta Platforme.

Članak 12.

Poslovnik

Na prijedlog Glavne uprave TAXUD i u dogovoru s njom Platforma donosi svoj poslovnik običnom većinom glasova svojih članova na temelju standardnog poslovnika za stručne skupine, u skladu s horizontalnim pravilima.

Članak 13.

Poslovna tajna i postupanje s povjerljivim informacijama

Članovi Platforme i njezinih podskupina i njihovi predstavnici te pozvani stručnjaci i promatrači moraju poštovati obvezu čuvanja poslovne tajne, koja se na temelju Ugovora i pravila o njihovoj provedbi odnosi na sve članove institucija i njihovo osoblje, ali i pravila Komisije o sigurnosti u pogledu zaštite povjerljivih podataka Unije koja su utvrđena odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (21) i 2015/444 (22). U slučaju nepoštovanja tih obveza Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

Članak 14.

Transparentnost

1.   Platforma i njezine podskupine registriraju se u registru stručnih skupina.

2.   Kad je riječ o sastavu Platforme, u registru stručnih skupina objavljuju se sljedeći podaci:

| (a) | nazivi organizacija članica; zastupani interes; |
| --- | --- |

(a)

nazivi organizacija članica; zastupani interes;

| (b) | imena promatrača; |
| --- | --- |

(b)

imena promatrača;

| (c) | nazivi tijela država članica (23). |
| --- | --- |

(c)

nazivi tijela država članica (23).

3.   Glavna uprava TAXUD objavljuje sve relevantne dokumente Platforme i njezinih podskupina, među ostalim dnevni red, zapisnike i podneske sudionika, u okviru registra stručnih skupina ili pomoću poveznice u tom registru na posebnu internetsku stranicu na kojoj se mogu pronaći te informacije. Pristup posebnim internetskim stranicama ne smije se uvjetovati registracijom korisnika ni bilo kojim drugim ograničenjem. Konkretno, dnevni red i drugi relevantni popratni dokumenti objavljuju se pravodobno prije održavanja sastanka te se potom na vrijeme objavljuje i zapisnik.

4.   Iznimke od objave dopuštene su samo ako se procijeni da bi se otkrivanjem dokumenta ugrozila zaštita javnog ili privatnog interesa kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24).

Članak 15.

Zaštita osobnih podataka

Osobni podaci obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Članak 16.

Troškovi sastanaka

1.   Sudionici u aktivnostima Platforme i njezinih podskupina ne primaju naknadu za svoj rad.

2.   Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice sudionika u aktivnostima Platforme i njezinih podskupina u skladu s važećim propisima Komisije. Za članove tipa C i D Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice u skladu s važećim propisima Komisije. Za organizacije koje se imenuju kao promatrači naknada se ne odobrava ni u kojim okolnostima. Za putne troškove i dnevnice pozvanih stručnjaka odobrava se naknada troškova.

3.   Sve naknade troškova iz stavka 2. vrše se u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

Članak 17.

Primjena

Ova se Odluka primjenjuje od 17. lipnja 2019. do 16. lipnja 2024.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2019.

Za Komisiju

Paolo GENTILONI

Član Komisije

---

(1)  COM(2012) 722 final.

1

(2)  C(2012) 8806 final.

2

(3)  C(2012) 8805 final.

3

(4)  Odluka Komisije C(2013) 2236 od 23. travnja 2013. o osnivanju stručne skupine Komisije pod nazivom „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje”.

4

(5)  COM(2011) 712 final.

5

(6)  Odluka Komisije C(2015) 4095 оd 17. lipnja 2015. o osnivanju stručne skupine Komisije „Platforma za dobro porezno upravljanje, agresivno porezno planiranje i dvostruko oporezivanje” i kojom se zamjenjuje Odluka C(2013) 2236.

6

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 25. ožujka 2015. o Godišnjem poreznom izvješću.

7

(8)  Sastanak Vijeća Ecofin 9.12.2014., sastanak Europskog vijeća 18.12.2014.

8

(9)  Komunikacija o poreznoj transparentnosti za sprečavanje utaje i izbjegavanja poreza (COM(2015) 136 final), koja je dovela do izmjena Direktive 2011/16/EU Direktivom Vijeća (EU) 2015/2376 u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 332, 18.12.2015., str. 1.) koje se odnose na porezna mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodne sporazume o transfernim cijenama, Direktivom Vijeća (EU) 2016/881 u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.) koje se odnose na izvješća po zemljama i Direktivom Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (SL L 139, 5.6.2018., str. 1.).

9

(10)  COM(2015) 302 final.

10

(11)  COM(2016) 24 final.

11

(12)  https://www.consilium.europa.eu/hr/policies/eu-list-of-non-cooperative-jurisdictions/

12

(13)  https://ec.europa.eu/commission/interim_hr#political-guidelines

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

14

(15)  Odluka Komisije C(2016) 3301 final od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije („horizontalna pravila”).

15

(16)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

16

(17)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/tax-good-governance/platform-tax-good-governance_en

17

(18)  To je relevantno samo za organizacije članice.

18

(19)  Vidjeti članak 10. i članak 14. stavak 2. horizontalnih pravila.

19

(20)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

20

(21)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 оd 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72, 17.3.2015., str. 41.).

21

(22)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

22

(23)  U skladu s horizontalnim pravilima nije obvezno objaviti nazive tijela država članica. U registru stručnih skupina mogu se objaviti državne uprave u kojima su zaposleni stručnjaci koji obično sudjeluju na sastancima. Vidjeti članak 23. stavak 1. točku (b) horizontalnih pravila.

23

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.). Te iznimke namijenjene su zaštiti javne sigurnosti, vojnih poslova, međunarodnih odnosa, financijske, monetarne ili gospodarske politike, privatnosti i integriteta pojedinca, poslovnih interesa, sudskih postupaka i pravnih savjeta, inspekcija/istraga/revizija i postupka donošenja odluka institucije.

24

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/41

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet: M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials”, Sjedinjene Američke Države), koji pripada grupaciji Ingersoll-Rand plc (Irska), |
| --- | --- |

—

Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials”, Sjedinjene Američke Države), koji pripada grupaciji Ingersoll-Rand plc (Irska),

| — | Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI”, Sjedinjene Američke Države). |
| --- | --- |

—

Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI”, Sjedinjene Američke Države).

Poduzetnik GDI stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom IR Industrials.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | IR Industrials je proizvodna jedinica Ingersoll-Randa, bavi se zračnim i plinskim kompresorima, puhalima, plinskim sustavima i uslugama, električnim alatima i sustavima za rukovanje materijalima te gospodarskim i potrošačkim vozilima niskih brzina, |
| --- | --- |

—

IR Industrials je proizvodna jedinica Ingersoll-Randa, bavi se zračnim i plinskim kompresorima, puhalima, plinskim sustavima i uslugama, električnim alatima i sustavima za rukovanje materijalima te gospodarskim i potrošačkim vozilima niskih brzina,

| — | GDI proizvodi zračne i plinske kompresorske uređaje i dijelove te pruža usluge za industrijsku proizvodnju te energetski i medicinski sektor. GDI projektira, proizvodi i prodaje kompresore, vakuumske pumpe i puhala za mnogobrojne industrijske primjene. |
| --- | --- |

—

GDI proizvodi zračne i plinske kompresorske uređaje i dijelove te pruža usluge za industrijsku proizvodnju te energetski i medicinski sektor. GDI projektira, proizvodi i prodaje kompresore, vakuumske pumpe i puhala za mnogobrojne industrijske primjene.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks+32 22964301

| Adresa: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/43

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 428/10)

1.

Komisija je 13. prosinca 2019. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Iliad S.A. („Iliad”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Iliad S.A. („Iliad”, Francuska),

| — | InfraVia Capital Partners („InfraVia”, Francuska). |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners („InfraVia”, Francuska).

Iliad i InfraVia stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Iliad: pružanje usluga fiksne i mobilne telefonije, pristupa internetu i smještaja na poslužitelju, |
| --- | --- |

—

Iliad: pružanje usluga fiksne i mobilne telefonije, pristupa internetu i smještaja na poslužitelju,

| — | InfraVia: upravljanje investicijskim fondovima specijaliziranima za sektor infrastrukture, |
| --- | --- |

—

InfraVia: upravljanje investicijskim fondovima specijaliziranima za sektor infrastrukture,

| — | zajednički pothvat: pružanje veleprodajnog lokalnog pristupa na fiksnoj lokaciji u Francuskoj |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat: pružanje veleprodajnog lokalnog pristupa na fiksnoj lokaciji u Francuskoj

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

2

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

(M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73)

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/44

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 428/11)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Barbanza e Iria”

PGI-ES-A1255-AM02

Datum obavijesti: 11.10.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Nova ograničenja za analitička svojstva

Opis i razlozi

Dopušteni udjeli hlapljivih kiselina i sumporova dioksida trenutačno utvrđeni u specifikaciji proizvoda previše su ograničavajući, što znači da vina s tipičnim obilježjima vina „Barbanza e Iria” i propisanim organoleptičkim svojstvima ne ispunjavaju uvjete.

Trenutačna specifikacija proizvoda ograničava udio hlapljivih kiselina na 0,80 grama po litri octene kiseline za sve vrste vina. Međutim, s obzirom na to da je prag iznad kojeg ljudski njuh može osjetiti kiselinu nešto viši, ta će se granica malo povećati na 0,9 grama po litri za vina koja se stavljaju na tržište iste godine kada su proizvedena i na 1,0 grama octene kiseline po litri za vina koja su dozrijevala barem godinu dana prije stavljanja na tržište.

Specifikacijom proizvoda trenutačno se ograničava udio sumporova dioksida na 125 miligrama po litri za jednosortna vina i 150 miligrama po litri za ostale vrste vina. Vina s tom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla koja se stavljaju na tržište posljednjih godina sve više stare. Vina koja duže dozrijevaju, duže su izložena riziku od oksidacije, pa ponekad prijeđu postojeću granicu, što znači da vina s vrlo dobrim organoleptičkim svojstvima i udjelom sumporova dioksida unutar zakonskog ograničenja ne mogu koristiti tu oznaku zemljopisnog podrijetla. Stoga predlažemo da se granica udjela sumporova dioksida povisi na 175 miligrama po litri za bijela vina i 150 miligrama po litri za crna vina.

Te izmjene specifikacije proizvoda trebalo bi klasificirati kao standardnu izmjenu u skladu s člankom 14. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

Ta izmjena odnosi se na točku 2.a specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.   Veći prinos po hektaru za bijelo grožđe

Opis i razlozi

Iskustvo posljednjih godina pokazalo je da je velik broj vinograda u stanju proizvesti veće količine od onih koje su trenutno dozvoljene, a da se pritom ne smanji kvaliteta dobivenih vina. Stoga se prinos bijelog grožđa treba povećati s 10 000 na 12 000 kilograma.

Tu izmjenu specifikacije proizvoda trebalo bi klasificirati kao standardnu izmjenu u skladu s člankom 14. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

Ta izmjena odnosi se na točku 5. specifikacije proizvoda i točku 1.5.2 jedinstvenog dokumenta.

3.   Nova sorta

Opis i razlozi

Sorta merenzao dodaje se popisu sorti grožđa. Već je prisutna na tom području u malim količinama, no iako zbog svojih malih uroda i sklonosti propadanju nije uobičajena kultura, tradicionalno se uzgaja u Galiciji. Njezin kratki razvojni ciklus vrlo je dobro prilagođen prirodnom okolišu oznake zemljopisnog podrijetla: dobro dozrijeva u lokalnim uvjetima i od nje se proizvodi mošt visoke kvalitete.

Tu izmjenu specifikacije proizvoda trebalo bi klasificirati kao standardnu izmjenu u skladu s člankom 14. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

Ta izmjena odnosi se na točku 6. specifikacije proizvoda i ne odnosi se na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Barbanza e Iria

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4.   Opis vina

VINA – Bijela, crna i jednosortna

Ova vina su lagana, bistra i svijetla, prilično gusta. Aroma je jasna, bez nedostataka i odražava karakteristike sirovina koje se koriste za proizvodnju vina, umjerene alkoholne kiselosti, cvjetnih i voćnih nota. Blagog, svježeg, bogatog i uravnoteženog okusa na nepcu, s blagim naznakama kiselosti.

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11 %

Najveći udio hlapljivih kiselina u vinima koja su dozrijevala barem godinu dana prije stavljanja na tržište: 16.66 mEq/L

Najveći udio sumporova dioksida u bijelim vinima: 175 mg/L

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 10 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

10

Najmanja ukupna kiselost

5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Nakon ekstrakcije iz grožđa i odvajanja od komine, prinos mošta ne bi trebao biti veći od 67 litara na 100 kilograma grožđa.

b.   Najveći prinosi

Sorte bijeloga grožđa:

12 000 kilograma grožđa po hektaru

Sorte bijeloga grožđa:

80,4 hektolitara po hektaru

Sorte crnoga grožđa:

8 000 kilograma grožđa po hektaru

Sorte crnoga grožđa:

53,6 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje obuhvaća: općine Boiro, Catoira, Dodro, A Pobra do Caramiñal, Pontecesures, Rianxo, Ribeira i Valga; upravne župe Camboño, Fruíme i Tállara u općini Lousame; upravne župe Iria Flavia i Padrón u općini Padrón; i upravne župe Baroña, Caamaño, Queiruga, Ribasieira, San Pedro de Muro i Xuño u općini Porto do Son.

Većina tog zemljopisnog područja nalazi se u pokrajini A Coruña, osim općina Catoira, Valga i Pontecesures koje pripadaju pokrajini Pontevedra.

7.   Glavne sorte vinove loze

ALBARIÑO

8.   Opis povezanosti

Vina su odraz lokalne temperature, kiše, uvjeta za rast kao i ljudskog faktora koji se očituje u izboru sorti (koriste se uglavnom autohtone sorte), odabiru najboljih tala (ilovastih, dubokih, vodopropusnih tala svojstvenih tom zemljopisnom području) i primjeni dobrih praksi uzgoja, uključujući obrezivanje te ručni uzgoj vinove loze s puno umijeća, što omogućuje iskorištavanje potencijala tog vinorodnog područja. Svi ti uvjeti rezultiraju uravnoteženim, skladnim vinima koja dugo traju i imaju odličan aromatični profil.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se moraju puniti u boce na razgraničenom zemljopisnom području na kojem se proizvode. Prijevoz i punjenje u boce izvan proizvodnog područja mogu ugroziti kvalitetu jer može doći do redukcijsko-oksidacijske reakcije, promjene temperature itd. Što dalje vino putuje, rizik je veći. Punjenje u boce na području podrijetla omogućuje očuvanje karakteristika i kvalitete proizvoda. Uz to, zbog dugogodišnjeg iskustva i temeljitog znanja o specifičnim karakteristikama vina vinarija sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Barbanza e Iria”, nužno je puniti boce vina na području podrijetla i time očuvati sva njegova fizička, kemijska i organoleptička svojstva.

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označavanja

Opis uvjeta:

numerirana sekundarna oznaka s logotipom ZOZP-a mora biti zalijepljena na svim bocama.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_BARBANZA_e_IRIA_Pliego_de_condiciones_final_julio_2019.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 20.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 428/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 428/48

---

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2019/C 428/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ΦΑΣΌΛΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ” (FASOLIA KATTAVIAS RODOU)/„ΛΌΠΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ” (LOPIA KATTAVIAS RODOU)

EU br.: PGI-GR-02422 – 12.6.2018.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

„Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou)/„Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou)

2.   Država članica ili treća zemlja

Grčka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) označava sjeme patuljaste sorte graha (Phaseolus vulgaris L.) iz suhog uzgoja koje je izvrsno prilagođeno pedoklimatskim uvjetima Kattavije.

Proizvodi „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou)/„Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou) imaju sljedeća svojstva:

3.2.1.   Fizička obilježja:

Sjeme je bijele boje, oblika bubrega, težine od 200 do 240 grama na 1 000sjemenâ (mala veličina).

3.2.2.   Kemijska svojstva:

| — | Ukupni ugljikohidrati: visoka razina, najmanje 60 % na osnovi suhe tvari |
| --- | --- |

—

Ukupni ugljikohidrati: visoka razina, najmanje 60 % na osnovi suhe tvari

| — | Najveći sadržaj vlage: 15 % |
| --- | --- |

—

Najveći sadržaj vlage: 15 %

3.2.3.   Organoleptička svojstva:

| — | Bogat okus graha (blago slatkast) |
| --- | --- |

—

Bogat okus graha (blago slatkast)

Grah se jednostavno priprema (kratko vrijeme kuhanja), opne kuhanog graha jedva su vidljive

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Grah s nazivom „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) mora se proizvoditi unutar određenog zemljopisnog područja iz točke 4.

Priprema tla, sjetva, berba te sušenje i čišćenje sjemenja u ovom slučaju moraju se provoditi unutar određenog zemljopisnog područja. Za sjetvu upotrebljava se isključivo vlastito proizvedeno sjeme patuljaste sorte graha iz suhog uzgoja koje ima fizikalna svojstva navedena u točki 3.2.1. Sjemenje se skuplja za vrijeme prethodne berbe, nakon vršidbe i pohranjuje u hrpama na tamnom mjestu.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje uzgoja graha sa ZOZP-om „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) odgovara općinskom okrugu Kattavia koja pripada općinskoj jedinici Južni Rodos, regionalne jedinice Rodos u Južnom Egeju.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Poveznica između proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) i određenog područja proizlazi iz specifičnih kvalitativnih svojstava proizvoda i njegova ugleda.

Glinasto-vapnenačka tla na kojima se suho uzgaja patuljasta sorta graha „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) nalaze se unutar jednog kilometra od mora. Sjetvi prethodi dvostruko oranje tla kako bi se poboljšala njegova sposobnost zadržavanja vlage, kao i hranjivih tvari te kako bi usjev preživio u uvjetima nedostatka vode (suhi uzgoj).

Određeno zemljopisno područje ima umjerenu, tipično sredozemnu, otočnu klimu, s blagim i vlažnim zimama i suhim ljetima. Godišnja količina padalina varira iz godine u godinu s nepravilnom raspodjelom i najvećom količinom tijekom jeseni i zime. Pod tradicionalnim uzgojem podrazumijeva se suhi uzgoj. Padaline prije sjetve (u siječnju i veljači), kao i poslije sjetve (u ožujku i travnju) omogućuju zadržavanje potrebne vlažnosti u tlu kako bi uzgoj proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) pružio dostatne prinose u uvjetima nedostatka vode, tj. suhog uzgoja.

Tijekom razdoblja zrenja i berbe proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) temperature su blage zbog čega sorta patuljastog graha iz suhog uzgoja ranije dozrijeva u usporedbi s drugima (razdoblje dozrijevanja obično između sredine i kraja lipnja). Ranijim dozrijevanjem izbjegavaju se visoke temperature u srpnju i kolovozu čime se omogućuje suhi uzgoj patuljaste sorte.

Bere se u rano jutro uz ponent (vlažni, zapadni vjetar) i jutarnju vlagu, koja igra važnu ulogu u berbi jer sprječava otvaranje pupoljaka i odvajanje sjemenja.

Određeno zemljopisno područje ima najmanje 300 sunčanih dana godišnje, a najsunčanije je od svibnja do rujna. Ta mikroklima specifična za Kattaviju idealna je za suhi uzgoj patuljaste sorte graha jer je to biljka koja voli sunce i toplinu te koja je veoma zahtjevna po pitanju vlažnosti tla.

Grah već odavno ima posebno mjesto u gospodarskom i društvenom životu stanovnika Kattavije što potvrđuje povijesnu povezanost proizvoda i određenog zemljopisnog područja; danas je grah još uvijek osnovna namirnica u njihovoj prehrani. Jedan dugovječni stanovnik regije posvjedočio je da se grah suho uzgajao u Kattaviji već 1935. Arhivi iz javne knjižnice Rodosa, koji potječu iz razdoblja talijanske okupacije, pokazuju da je suhi uzgoj mahunarki stanovnicima Kattavije zauzimao najviše površine, a njihova rana berba omogućila početak uspješne trgovine. Lokalni proizvođači i danas primjenjuju tradicionalne tehnike uzgoja proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) koje se prenose s generacije na generaciju. Zbog nestabilnih klimatskih promjena, posebno u pogledu padalina i temperature, samo poljoprivrednici s lokalnim iskustvom mogu odrediti idealno vrijeme za sjetvu, berbu i sušenje.

Dugogodišnje iskustvo proizvođača s tehnikama tradicionalnog uzgoja, posebice s:

| — | izborom sjemena (vlastito proizvedena) koje je izvrsno prilagođeno pedoklimatskim uvjetima regije i koje će se koristiti u sljedećoj sjetvi kako bi se sačuvala čistoća proizvoda i omogućio suhi uzgoj, |
| --- | --- |

—

izborom sjemena (vlastito proizvedena) koje je izvrsno prilagođeno pedoklimatskim uvjetima regije i koje će se koristiti u sljedećoj sjetvi kako bi se sačuvala čistoća proizvoda i omogućio suhi uzgoj,

| — | pripremom tla (dvostrukim oranjem) prije sjetve kako bi se poboljšala njegova sposobnost zadržavanja vlažnosti i hranjivih tvari te kako bi se što bolje iskoristile nadolazeće kiše, |
| --- | --- |

—

pripremom tla (dvostrukim oranjem) prije sjetve kako bi se poboljšala njegova sposobnost zadržavanja vlažnosti i hranjivih tvari te kako bi se što bolje iskoristile nadolazeće kiše,

| — | izborom pravog trenutka za berbu kada pupoljci poprime karakterističnu smeđe-žutu boju, i |
| --- | --- |

—

izborom pravog trenutka za berbu kada pupoljci poprime karakterističnu smeđe-žutu boju, i

| — | pravilnim izvršavanjem sušenja sjemenja kako bi se lako mogla odvojiti od pupoljaka, |
| --- | --- |

—

pravilnim izvršavanjem sušenja sjemenja kako bi se lako mogla odvojiti od pupoljaka,

izravno utječe na kvalitetu i karakteristike proizvoda. Upravo to iskustvo lokalnih proizvođača, zajedno s pedoklimatskim čimbenicima određenog zemljopisnog područja i korištenjem patuljaste sorte graha iz suhog uzgoja, već više od sto godina omogućava suhi uzgoj proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) na određenom području Kattavije, dajući posebne kvalitativne karakteristike konačnom proizvodu.

Posebne karakteristike proizvodâ „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) su njihov bogat (blago slatkast) okus, jednostavna priprema (kratko vrijeme kuhanja) i ugled. Zbog tih kvalitativnih karakteristika, proizvod je posebno privlačan potrošačima koji su zaslužni za njegov ugled, čemu svjedoče brojni članci u lokalnim novinama i na internetskim stranicama s tradicionalnim receptima.

Konačan proizvod stječe svoja posebna svojstva zahvaljujući kombinaciji glinasto-vapnenačkog tla sa suhim uzgojem, klimatskim karakteristikama tijekom zrenja i proizvodnim tehnikama koje lokalni proizvođači već stotinu godina prenose s „koljena na koljeno”.

Proizvod ima bogat (blago slatkast) okus zbog visokog udjela ugljikohidrata patuljaste sorte graha iz suhog uzgoja koju odabiru lokalni proizvođači i koja se prilagodila toj regiji i suhom uzgoju. Visoki udio ugljikohidrata daje grahu taj blago slatkasti okus. Osim toga, genotip sorte i okolišni čimbenici tijekom rasta biljke i zrenja sjemenja utječu na kvalitetu sjemenja.

Potrošači cijene proizvode „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) zbog njihove jednostavne pripreme odnosno kratkog vremena kuhanja. To je obilježje vrlo važno za potrošače; povezano je s visokim udjelom ugljikohidrata. Znanstvena istraživanja pokazala su da visoki udio ugljikohidrata skraćuje vrijeme kuhanja jer pomaže grahu da apsorbira vodu tijekom kuhanja zbog čega se zrna ne lijepe i manje su tvrda. Na temelju znanstvenih publikacija, visoki udio ugljikohidrata u proizvodu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) može se pripisati suhom uzgoju koji se provodi na tom određenom zemljopisnom području te specifičnom genotipu graha koji se koristi za sjetvu. Suhi uzgoj sorte proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou), koja je otporna na uvjete nedostatka vode, u biti aktivira učinkovit mehanizam prijenosa saharoze iz listova biljke u pupoljke, što pridonosi visokoj koncentraciji i sintezi ugljikohidrata u grahu. Na zrenje graha utječu i pedoklimatski uvjeti određenog zemljopisnog područja te tradicionalne tehnike uzgoja. Padaline prije sjetve omogućuju glinasto-vapnenačkim tlima u regiji zadržavanje potrebne vlažnosti. Tijekom razdoblja zrenja i berbe proizvoda „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου/Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou/Lopia Kattavias Rodou) temperature su blage, pa sorta patuljastog graha iz suhog uzgoja ranije dozrijeva u usporedbi s drugima (razdoblje dozrijevanja obično između sredine i kraja lipnja). Time se izbjegavaju visoke temperature u srpnju i kolovozu, što omogućuje suhi uzgoj. Nadalje, priprema tla prije sjetve (dvostruko oranje) poboljšava njegovu sposobnost zadržavanja vlažnosti i hranjivih tvari kako bi se što bolje iskoristile nadolazeće kiše. Odabir sjemena (vlastito proizvedena) koje će se koristiti za sljedeći usjev pomaže u zrenju sjemena patuljaste vrste koje je izvrsno prilagođeno pedoklimatskim uvjetima regije i suhom uzgoju.

Ugled proizvoda povezan je s njegovim specifičnim organoleptičnim svojstvima, tj. bogatim (blago slatkastim) okusom i jednostavnom pripremom (kratkim vremenom kuhanja), koji se mogu odnositi na specifičnosti određenog zemljopisnog područja. O bogatom okusu i ugledu ovog graha svjedoče brojni članci i izvješća lokalnih novina u Rodosu. Zahvaljujući ugledu proizvoda u lokalnoj zajednici već se dugi niz godina na području Kattavije održava godišnja proslava festivala juhe od graha koja privlači velik broj posjetitelja i lokalnih aktera. Osim toga, njegov ugled potvrđuju i izvješća u specijaliziranim novinama i kuharskim priručnicima. Na ugled proizvoda upućuje i izdanje lokalnog dnevnog lista „Η Ροδιακή” (I Rodiaki) od 12. ožujka 2016. pod nazivom „Grah ‚Λόπια Κατταβιάς’ (Lopia Kattavias) obara s nogu” povodom turističke izložbe u Berlinu pod organizacijom južnoegejske regije i o zadovoljstvu proizvodom „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou) na večeri organiziranoj za predstavnike medija. Još jedno izvješće o ugledu proizvoda „Grah ‚Λόπια Ρόδου’ (Lopia Rodou) ‚osvaja’ tržište”, objavljeno je 17. listopada 2017. u istom dnevnom listu te navodi sljedeće: „Zahvaljujući bogatom okusu i visokoj hranjivoj vrijednosti, proizvodi ‚Λόπια Κατταβιάς’ (Lopia Kattavias) osvajaju potrošače i ‚punim gasom’ ulaze na tržište mahunarki...”.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_fasolia_katavias_rodou.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---