# Den Europæiske Unions C 2/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 2 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang7. januar 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 2

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang7. januar 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/01 | Udtalelse fra Kommissionen af 22. december 2008 om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald fra JULES HOROWITZ-forskningsreaktoren og MAGENTA-lageret for fissilt materiale på Cadarache-anlægget i Frankrig, indberettet i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten | 1 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2009/C 002/02 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier | 2 |
| 2009/C 002/03 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter | 7 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Kommissionen

2009/C 002/01

Udtalelse fra Kommissionen af 22. december 2008 om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald fra JULES HOROWITZ-forskningsreaktoren og MAGENTA-lageret for fissilt materiale på Cadarache-anlægget i Frankrig, indberettet i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

1

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2009/C 002/02

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier

2

2009/C 002/03

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter

7

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/04 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 21 |
| 2009/C 002/06 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 23 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 002/04

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

21

2009/C 002/06

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

23

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/07 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 2,5 % pr. 1. januar 2009 — Euroens vekselkurs | 25 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 002/07

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 2,5 % pr. 1. januar 2009 — Euroens vekselkurs

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2009/C 002/08

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Kommissionen

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/1

---

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 22. december 2008

om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald fra JULES HOROWITZ-forskningsreaktoren og MAGENTA-lageret for fissilt materiale på Cadarache-anlægget i Frankrig, indberettet i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(Kun den franske udgave er autentisk)

(2009/C 2/01)

Den 29. april 2008 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den franske regering de almindelige oplysninger om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald fra JULES HOROWITZ-forskningsreaktoren og MAGENTA-lageret for fissilt materiale på Cadarache-anlægget i Frankrig.

På grundlag af disse oplysninger og de supplerende oplysninger, som repræsentanter for den franske regering præsenterede ved mødet i ekspertgruppen den 15. og 16. september 2008, har Kommissionen udfærdiget følgende udtalelse:

| 1) | Afstanden mellem de to anlæg og det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Italien, er omkring 110 km, medens der er ca. 230 km til Spanien. |
| --- | --- |

1)

Afstanden mellem de to anlæg og det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Italien, er omkring 110 km, medens der er ca. 230 km til Spanien.

| 2) | Under normal drift giver flydende og luftformige radioaktive udledninger fra begge anlæg ikke anledning til nogen sundhedsmæssigt betydende eksponering af befolkningen i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

2)

Under normal drift giver flydende og luftformige radioaktive udledninger fra begge anlæg ikke anledning til nogen sundhedsmæssigt betydende eksponering af befolkningen i en anden medlemsstat.

| 3) | Fast radioaktivt affald fra begge anlæg vil blive midlertidigt oplagret lokalt inden overførsel til et bortskaffelsesanlæg, som den franske regering har autoriseret. Brugte brændselselementer fra forskningsreaktoren oplagres midlertidigt lokalt, før de transporteres til genoparbejdningsanlægget i La Hague. |
| --- | --- |

3)

Fast radioaktivt affald fra begge anlæg vil blive midlertidigt oplagret lokalt inden overførsel til et bortskaffelsesanlæg, som den franske regering har autoriseret. Brugte brændselselementer fra forskningsreaktoren oplagres midlertidigt lokalt, før de transporteres til genoparbejdningsanlægget i La Hague.

| 4) | For begge anlæg gælder, at skulle der ske utilsigtet udledning af radioaktivt flydende affald som følge af en ulykke af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil befolkningen i andre medlemsstater ikke modtage doser, der giver anledning til nogen sundhedsmæssigt betydende virkning. |
| --- | --- |

4)

For begge anlæg gælder, at skulle der ske utilsigtet udledning af radioaktivt flydende affald som følge af en ulykke af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil befolkningen i andre medlemsstater ikke modtage doser, der giver anledning til nogen sundhedsmæssigt betydende virkning.

Kommissionen KONKLUDERER således, at gennemførelsen af denne plan for bortskaffelse af radioaktivt affald i alle former fra JULES HOROWITZ-forskningsreaktoren og MAGENTA-lageret for fissilt materiale på Cadarache-anlægget i Frankrig, ikke — hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de generelle oplysninger — kan antages at ville forårsage nogen radioaktiv kontaminering af betydning af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/2

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier

(2009/C 2/02)

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 286,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), særlig artikel 41,

som henviser til Kommissionens anmodning om udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, der blev modtaget den 4. marts 2008,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

Høring af den tilsynsførende

| 1. | Kommissionen sendte den 4. marts 2008 den tilsynsførende forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, (i det følgende benævnt »forslaget«) til høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001. Denne høring skal udtrykkeligt nævnes i præamblen til afgørelsen. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen sendte den 4. marts 2008 den tilsynsførende forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, (i det følgende benævnt »forslaget«) til høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001. Denne høring skal udtrykkeligt nævnes i præamblen til afgørelsen.

Forslaget i dets kontekst

| 2. | Det nye flerårige program (i det følgende benævnt »programmet«) er fremlagt i forlængelse af Safer Internet- (1999-2004) og Safer Internet plus-programmerne (2005-2008). |
| --- | --- |

2.

Det nye flerårige program (i det følgende benævnt »programmet«) er fremlagt i forlængelse af Safer Internet- (1999-2004) og Safer Internet plus-programmerne (2005-2008).

| 3. | Der er indkredset fire hovedområder:






  — | at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd online |
| --- | --- | --- |

3.

Der er indkredset fire hovedområder:

—

at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd online

| — | at skabe sikrere forhold i onlineverdenen |
| --- | --- |

—

at skabe sikrere forhold i onlineverdenen

| — | at oplyse og bevidstgøre offentligheden |
| --- | --- |

—

at oplyse og bevidstgøre offentligheden

| — | at opbygge en videnbase. |
| --- | --- |

—

at opbygge en videnbase.

| 4. | Programmet er forelagt som værende i overensstemmelse med og et supplement til relevante fællesskabspolitikker, -programmer og -tiltag. I betragtning af antallet af eksisterende lovgivningsforanstaltninger vedrørende beskyttelse af børn i forbindelse med nye teknologier koncentrerer dette program sig om handling frem for lovgivning. Fokus er lagt på at sikre, at de initiativer, der skal tages, er effektive, samt på tilpasningen til udviklingen af nye teknologier. Ud fra dette perspektiv lægger det op til øget udveksling af information og bedste praksis. |
| --- | --- |

4.

Programmet er forelagt som værende i overensstemmelse med og et supplement til relevante fællesskabspolitikker, -programmer og -tiltag. I betragtning af antallet af eksisterende lovgivningsforanstaltninger vedrørende beskyttelse af børn i forbindelse med nye teknologier koncentrerer dette program sig om handling frem for lovgivning. Fokus er lagt på at sikre, at de initiativer, der skal tages, er effektive, samt på tilpasningen til udviklingen af nye teknologier. Ud fra dette perspektiv lægger det op til øget udveksling af information og bedste praksis.

| 5. | Da programmet er et rammeinstrument, går det ikke i detaljer med de tiltag, der skal gennemføres, men giver mulighed for indkaldelse af forslag og tilbud i overensstemmelse med de fire fastlagte hovedområder. |
| --- | --- |

5.

Da programmet er et rammeinstrument, går det ikke i detaljer med de tiltag, der skal gennemføres, men giver mulighed for indkaldelse af forslag og tilbud i overensstemmelse med de fire fastlagte hovedområder.

Fokus for denne udtalelse

| 6. | Hovedområderne i programmet vedrører beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, uden at der lægges vægt på aspekterne vedrørende privatlivets fred (3). Den tilsynsførende støtter fuldt ud formålet med forslaget og vil i denne udtalelse fremhæve aspekterne i forbindelse med privatlivets fred. |
| --- | --- |

6.

Hovedområderne i programmet vedrører beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, uden at der lægges vægt på aspekterne vedrørende privatlivets fred (3). Den tilsynsførende støtter fuldt ud formålet med forslaget og vil i denne udtalelse fremhæve aspekterne i forbindelse med privatlivets fred.

| 7. | Den tilsynsførende anser det for væsentligt, at de planlagte initiativer er i overensstemmelse med de gældende retlige rammer, jf. forslaget (4), og navnlig direktiv 2000/31/EF om e-handel, direktiv 2002/58/EF om e-databeskyttelse og direktiv 95/46/EF om databeskyttelse (5). |
| --- | --- |

7.

Den tilsynsførende anser det for væsentligt, at de planlagte initiativer er i overensstemmelse med de gældende retlige rammer, jf. forslaget (4), og navnlig direktiv 2000/31/EF om e-handel, direktiv 2002/58/EF om e-databeskyttelse og direktiv 95/46/EF om databeskyttelse (5).

| 8. | Beskyttelsen af personoplysninger bør tages i betragtning for så vidt angår de forskellige aspekter og de forskellige aktører, der er involveret i programmet: beskyttelsen af børns personoplysninger er naturligvis hovedpunktet, men ikke det eneste punkt: personoplysninger med relation til personer og indhold, der undersøges med henblik på beskyttelse af børn, bør også tages med i betragtning. |
| --- | --- |

8.

Beskyttelsen af personoplysninger bør tages i betragtning for så vidt angår de forskellige aspekter og de forskellige aktører, der er involveret i programmet: beskyttelsen af børns personoplysninger er naturligvis hovedpunktet, men ikke det eneste punkt: personoplysninger med relation til personer og indhold, der undersøges med henblik på beskyttelse af børn, bør også tages med i betragtning.

| 9. | Disse spørgsmål vil blive behandlet som følger i denne udtalelse:






  — | afsnit II vil behandle forbindelsen mellem databeskyttelse og børns sikkerhed med særlig vægt på den kendsgerning, at beskyttelse af børns personoplysninger er et nødvendigt skridt hen imod mere sikkerhed og forebyggelse af misbrug |
| --- | --- | --- |

9.

Disse spørgsmål vil blive behandlet som følger i denne udtalelse:

—

afsnit II vil behandle forbindelsen mellem databeskyttelse og børns sikkerhed med særlig vægt på den kendsgerning, at beskyttelse af børns personoplysninger er et nødvendigt skridt hen imod mere sikkerhed og forebyggelse af misbrug

| — | i afsnit III vil udtalelsen understrege, at behandling af personoplysninger også er en naturlig del af anmeldelse, filtrering og blokering af mistænkeligt indhold eller mistænkelige personer på internettet:






  — | i første punkt vil spørgsmålet om anmeldelse af mistænkelige personer eller forhold blive analyseret set ud fra et databeskyttelsesperspektiv |
| --- | --- | --- |

—

i afsnit III vil udtalelsen understrege, at behandling af personoplysninger også er en naturlig del af anmeldelse, filtrering og blokering af mistænkeligt indhold eller mistænkelige personer på internettet:

—

i første punkt vil spørgsmålet om anmeldelse af mistænkelige personer eller forhold blive analyseret set ud fra et databeskyttelsesperspektiv

| — | andet punkt vil fokusere på tekniske redskabers rolle |
| --- | --- |

—

andet punkt vil fokusere på tekniske redskabers rolle

| — | branchens ansvar i relation til styring af bruger- og indholdsdata behandles i sidste punkt. |
| --- | --- |

—

branchens ansvar i relation til styring af bruger- og indholdsdata behandles i sidste punkt.

II.   BESKYTTELSE AF BØRNS PERSONOPLYSNINGER OG SIKKERHED

| 10. | Den tilsynsførende støtter fuldt ud formålet med programmet og de fastlagte hovedområder med henblik på beskyttelsen af børn online. Navnlig er bekæmpelse af ulovligt eller skadevoldende indhold og bevidstgørelse af børn og andre involverede aktører afgørende foranstaltninger, der bør udvikles yderligere. |
| --- | --- |

10.

Den tilsynsførende støtter fuldt ud formålet med programmet og de fastlagte hovedområder med henblik på beskyttelsen af børn online. Navnlig er bekæmpelse af ulovligt eller skadevoldende indhold og bevidstgørelse af børn og andre involverede aktører afgørende foranstaltninger, der bør udvikles yderligere.

| 11. | Den tilsynsførende vil gerne minde om, at en passende beskyttelse af børns personoplysninger er en vigtigt indledende skridt for at garantere onlinesikkerhed. Denne indbyrdes forbindelse mellem privatlivets fred og børns sikkerhed er udtrykkeligt nævnt i den nylige erklæring fra Ministerkomitéen »om beskyttelse af værdighed, sikkerhed og privatlivets fred for børn, der bruger internettet« (6). Erklæringen minder om børns ret til værdighed, særlig beskyttelse og den omsorg, der er nødvendig for deres velbefindende, og »til beskyttelse mod alle former for diskrimination eller vilkårlig og ulovlig indgriben i deres privatliv eller ulovlig angreb på deres ære og renommé«. |
| --- | --- |

11.

Den tilsynsførende vil gerne minde om, at en passende beskyttelse af børns personoplysninger er en vigtigt indledende skridt for at garantere onlinesikkerhed. Denne indbyrdes forbindelse mellem privatlivets fred og børns sikkerhed er udtrykkeligt nævnt i den nylige erklæring fra Ministerkomitéen »om beskyttelse af værdighed, sikkerhed og privatlivets fred for børn, der bruger internettet« (6). Erklæringen minder om børns ret til værdighed, særlig beskyttelse og den omsorg, der er nødvendig for deres velbefindende, og »til beskyttelse mod alle former for diskrimination eller vilkårlig og ulovlig indgriben i deres privatliv eller ulovlig angreb på deres ære og renommé«.

| 12. | Som eksempler på risici i forbindelse med beskyttelsen af privatlivets fred for børn nævner erklæringen sporbarhed af børns aktiviteter, der kan gøre dem udsatte for kriminelle aktiviteter, såsom seksuel udnyttelse eller andre ulovlige aktiviteter. Profilering og lagring af personoplysninger vedrørende børns aktiviteter ses også som noget, der fører til potentiel risiko for misbrug, f.eks. til kommercielle formål eller til søgninger fra uddannelsesinstitutioners eller eventuelle arbejdsgiveres side. Erklæringen opfordrer derfor til, at indhold og spor, som børn efterlader online, fjernes eller slettes inden for en rimelig kort tidsfrist, og at der udarbejdes og fremlægges oplysninger til børn, navnlig vedrørende kompetent anvendelse af værktøjer, der giver adgang til oplysninger, udvikling af kritisk analyse af indhold og tilegnelse af passende kommunikationsfærdigheder. |
| --- | --- |

12.

Som eksempler på risici i forbindelse med beskyttelsen af privatlivets fred for børn nævner erklæringen sporbarhed af børns aktiviteter, der kan gøre dem udsatte for kriminelle aktiviteter, såsom seksuel udnyttelse eller andre ulovlige aktiviteter. Profilering og lagring af personoplysninger vedrørende børns aktiviteter ses også som noget, der fører til potentiel risiko for misbrug, f.eks. til kommercielle formål eller til søgninger fra uddannelsesinstitutioners eller eventuelle arbejdsgiveres side. Erklæringen opfordrer derfor til, at indhold og spor, som børn efterlader online, fjernes eller slettes inden for en rimelig kort tidsfrist, og at der udarbejdes og fremlægges oplysninger til børn, navnlig vedrørende kompetent anvendelse af værktøjer, der giver adgang til oplysninger, udvikling af kritisk analyse af indhold og tilegnelse af passende kommunikationsfærdigheder.

| 13. | Den tilsynsførende støtter disse udsagn. Navnlig anser den tilsynsførende det for væsentligt at øge børns bevidsthed med hensyn til risikoen i forbindelse med spontan videregivelse af personlige oplysninger såsom faktisk navn, alder eller bopæl. |
| --- | --- |

13.

Den tilsynsførende støtter disse udsagn. Navnlig anser den tilsynsførende det for væsentligt at øge børns bevidsthed med hensyn til risikoen i forbindelse med spontan videregivelse af personlige oplysninger såsom faktisk navn, alder eller bopæl.

| 14. | Punkt 3 i de foranstaltninger (7), der foreslås i det flerårige program, er specielt møntet på »oplysning og bevidstgørelse af offentligheden« via tiltag rettet mod børn, forældre, omsorgspersoner og lærere med hensyn til de muligheder og risici, der er forbundet med at bruge onlineteknologi og »hvordan man tager vare på sikkerheden i onlineverdenen«. Blandt de tiltag, der er angivet i forslaget, er formidling af passende oplysninger og oprettelse af kontaktpunkter, hvor forældre og børn kan få svar på spørgsmål om, hvordan de tager vare på sikkerheden på nettet, to nyttige redskaber, der udtrykkeligt bør integrere denne dimension ved beskyttelsen af børns personoplysninger. |
| --- | --- |

14.

Punkt 3 i de foranstaltninger (7), der foreslås i det flerårige program, er specielt møntet på »oplysning og bevidstgørelse af offentligheden« via tiltag rettet mod børn, forældre, omsorgspersoner og lærere med hensyn til de muligheder og risici, der er forbundet med at bruge onlineteknologi og »hvordan man tager vare på sikkerheden i onlineverdenen«. Blandt de tiltag, der er angivet i forslaget, er formidling af passende oplysninger og oprettelse af kontaktpunkter, hvor forældre og børn kan få svar på spørgsmål om, hvordan de tager vare på sikkerheden på nettet, to nyttige redskaber, der udtrykkeligt bør integrere denne dimension ved beskyttelsen af børns personoplysninger.

| 15. | Den tilsynsførende ønsker at understrege, at databeskyttelsesmyndighederne er relevante partnere i denne sammenhæng. De bør nævnes i denne egenskab i forslaget, særlig på punkter, hvor der lægges op til styrket samarbejde og udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis på nationalt og europæisk plan (8). |
| --- | --- |

15.

Den tilsynsførende ønsker at understrege, at databeskyttelsesmyndighederne er relevante partnere i denne sammenhæng. De bør nævnes i denne egenskab i forslaget, særlig på punkter, hvor der lægges op til styrket samarbejde og udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis på nationalt og europæisk plan (8).

| 16. | Adskillige initiativer kan nævnes til illustration af nylige tiltag i denne forbindelse i medlemsstaterne eller blandt EØS-medlemmer. Den svenske databeskyttelsesmyndighed gennemfører hvert år en undersøgelse af unges holdninger til internet og overvågning, ligesom databeskyttelsesmyndigheden i Det Forenede Kongerige (9), der gennemførte en undersøgelse blandt 2 000 børn og unge mellem 14 og 21 år. I januar 2007 lancerede den norske databeskyttelsesmyndighed sammen med undervisningsministeriet en uddannelseskampagne rettet mod skolerne (10). I Portugal er der blevet undertegnet en protokol mellem databeskyttelsesmyndigheden og undervisningsministeriet for at fremme en databeskyttelseskultur på internettet og navnlig inden for sociale netværk (11). I fortsættelse af dette projekt har portugisiske sociale netværk indført en integreret grænseflade og en maskot henvendt til børn mellem 10 og 15 år. |
| --- | --- |

16.

Adskillige initiativer kan nævnes til illustration af nylige tiltag i denne forbindelse i medlemsstaterne eller blandt EØS-medlemmer. Den svenske databeskyttelsesmyndighed gennemfører hvert år en undersøgelse af unges holdninger til internet og overvågning, ligesom databeskyttelsesmyndigheden i Det Forenede Kongerige (9), der gennemførte en undersøgelse blandt 2 000 børn og unge mellem 14 og 21 år. I januar 2007 lancerede den norske databeskyttelsesmyndighed sammen med undervisningsministeriet en uddannelseskampagne rettet mod skolerne (10). I Portugal er der blevet undertegnet en protokol mellem databeskyttelsesmyndigheden og undervisningsministeriet for at fremme en databeskyttelseskultur på internettet og navnlig inden for sociale netværk (11). I fortsættelse af dette projekt har portugisiske sociale netværk indført en integreret grænseflade og en maskot henvendt til børn mellem 10 og 15 år.

| 17. | Disse eksempler illustrerer den aktive og afgørende rolle, som databeskyttelsesaktørerne har spillet i forbindelse med beskyttelse af børn på nettet, samt nødvendigheden af at inddrage disse aktører direkte som partnere i det flerårige program. |
| --- | --- |

17.

Disse eksempler illustrerer den aktive og afgørende rolle, som databeskyttelsesaktørerne har spillet i forbindelse med beskyttelse af børn på nettet, samt nødvendigheden af at inddrage disse aktører direkte som partnere i det flerårige program.

III.   BESKYTTELSE AF ANDRE INTERESSENTERS PERSONOPLYSNINGER OG RETTIGHEDER

I.   Rapportering og udveksling af oplysninger

| 18. | Første punkt i forslaget (»at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd online« (12)) omfatter som et af de vigtigste tiltag oprettelsen af kontaktpunkter, hvor der kan anmeldes ulovligt indhold og skadevoldende adfærd. Det er hævet over enhver tvivl, at en forudsætning for at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd effektivt er, at de kompetente myndigheder gøres opmærksom på sådanne forhold. Der er allerede oprettet kontaktpunkter i forbindelse med beskyttelse af børn og f.eks. også i forbindelse med bekæmpelse af spam (13). |
| --- | --- |

18.

Første punkt i forslaget (»at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd online« (12)) omfatter som et af de vigtigste tiltag oprettelsen af kontaktpunkter, hvor der kan anmeldes ulovligt indhold og skadevoldende adfærd. Det er hævet over enhver tvivl, at en forudsætning for at bekæmpe ulovligt indhold og skadevoldende adfærd effektivt er, at de kompetente myndigheder gøres opmærksom på sådanne forhold. Der er allerede oprettet kontaktpunkter i forbindelse med beskyttelse af børn og f.eks. også i forbindelse med bekæmpelse af spam (13).

| 19. | Den tilsynsførende noterer dog, at begrebet skadevoldende indhold stadig er uklart: der er ikke givet nogen angivelse af, hvem der er ansvarlig for at definere, hvad skadevoldende indhold er, og efter hvilke kriterier. Dette er så meget mere bekymrende, når man ser på konsekvenserne af en eventuel anmeldelse af sådant indhold. |
| --- | --- |

19.

Den tilsynsførende noterer dog, at begrebet skadevoldende indhold stadig er uklart: der er ikke givet nogen angivelse af, hvem der er ansvarlig for at definere, hvad skadevoldende indhold er, og efter hvilke kriterier. Dette er så meget mere bekymrende, når man ser på konsekvenserne af en eventuel anmeldelse af sådant indhold.

| 20. | Som allerede nævnt ovenfor, gælder det ligeledes inden for rammerne af et program som dette, at det ikke blot drejer sig om børns personoplysninger, men også om personoplysninger om alle personer, der på en eller anden måde har forbindelse til de oplysninger, der cirkulerer i netværket. Det kan f.eks. være en person, der mistænkes for ukorrekt adfærd og anmeldes som mistænkt, men også en person, der anmelder mistænkelig adfærd eller indhold, eller ofret for misbruget. Samtidig med at disse oplysninger er nødvendige for et effektivt anmeldelsessystem, er det efter den tilsynsførendes opfattelse vigtigt at huske på, at de altid bør behandles i overensstemmelse med databeskyttelsesprincipperne. |
| --- | --- |

20.

Som allerede nævnt ovenfor, gælder det ligeledes inden for rammerne af et program som dette, at det ikke blot drejer sig om børns personoplysninger, men også om personoplysninger om alle personer, der på en eller anden måde har forbindelse til de oplysninger, der cirkulerer i netværket. Det kan f.eks. være en person, der mistænkes for ukorrekt adfærd og anmeldes som mistænkt, men også en person, der anmelder mistænkelig adfærd eller indhold, eller ofret for misbruget. Samtidig med at disse oplysninger er nødvendige for et effektivt anmeldelsessystem, er det efter den tilsynsførendes opfattelse vigtigt at huske på, at de altid bør behandles i overensstemmelse med databeskyttelsesprincipperne.

| 21. | Nogle af de berørte data kan måske endda kræve særlig beskyttelse, hvis de kan betragtes som følsomme i henhold til artikel 8 i direktiv 95/46/EF. Dette kan være tilfældet for oplysninger om såvel dem, der begår overtrædelser, som ofrene for misbrug, navnlig når der er tale om børnepornografi. Det skal bemærkes, at på nationalt plan har visse anmeldelsessystemer gjort det nødvendigt at ændre databeskyttelseslovgivningen for at gøre det muligt at behandle juridiske data om personer, der mistænkes for overtrædelser, og om ofre (14). Den tilsynsførende insisterer på, at et hvilket som helst anmeldelsessystem, der oprettes, skal tage hensyn til de eksisterende databeskyttelsesrammer. Påvisningen af en samfundsinteresse samt garantier i forbindelse med overvågningen af systemet, der i princippet foretages af de retshåndhævende myndigheder, er afgørende elementer, der skal være i overensstemmelse med disse rammer. |
| --- | --- |

21.

Nogle af de berørte data kan måske endda kræve særlig beskyttelse, hvis de kan betragtes som følsomme i henhold til artikel 8 i direktiv 95/46/EF. Dette kan være tilfældet for oplysninger om såvel dem, der begår overtrædelser, som ofrene for misbrug, navnlig når der er tale om børnepornografi. Det skal bemærkes, at på nationalt plan har visse anmeldelsessystemer gjort det nødvendigt at ændre databeskyttelseslovgivningen for at gøre det muligt at behandle juridiske data om personer, der mistænkes for overtrædelser, og om ofre (14). Den tilsynsførende insisterer på, at et hvilket som helst anmeldelsessystem, der oprettes, skal tage hensyn til de eksisterende databeskyttelsesrammer. Påvisningen af en samfundsinteresse samt garantier i forbindelse med overvågningen af systemet, der i princippet foretages af de retshåndhævende myndigheder, er afgørende elementer, der skal være i overensstemmelse med disse rammer.

II.   Tekniske redskabers rolle set i lyset af privatlivets fred

| 22. | Anvendelsen af tekniske redskaber fremføres som et af midlerne til at tackle ulovligt indhold og skadevoldende adfærd (15). Der gives eksempler på sådanne redskaber i konsekvensanalysen (16), bl.a. fastslåelse af alder og ansigtsgenkendelse (til de retshåndhævende myndigheders identifikation af ofre) eller filtreringsteknologier. Ifølge forslaget bør disse redskaber tilpasses bedre til de praktiske behov og gøres lettere tilgængelige for de relevante interessenter. |
| --- | --- |

22.

Anvendelsen af tekniske redskaber fremføres som et af midlerne til at tackle ulovligt indhold og skadevoldende adfærd (15). Der gives eksempler på sådanne redskaber i konsekvensanalysen (16), bl.a. fastslåelse af alder og ansigtsgenkendelse (til de retshåndhævende myndigheders identifikation af ofre) eller filtreringsteknologier. Ifølge forslaget bør disse redskaber tilpasses bedre til de praktiske behov og gøres lettere tilgængelige for de relevante interessenter.

| 23. | Den tilsynsførende har allerede indtaget en klar holdning (17) til fordel af anvendelsen af nye teknologier til at fremme beskyttelsen af enkeltpersoners rettigheder. Han er af den opfattelse, at princippet om »indbygget databeskyttelse« bør være en naturlig del af teknologisk udvikling, der indebærer behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende opfordrer derfor kraftigt til udvikling af projekter, der har til formål at udvikle teknologier i den retning. |
| --- | --- |

23.

Den tilsynsførende har allerede indtaget en klar holdning (17) til fordel af anvendelsen af nye teknologier til at fremme beskyttelsen af enkeltpersoners rettigheder. Han er af den opfattelse, at princippet om »indbygget databeskyttelse« bør være en naturlig del af teknologisk udvikling, der indebærer behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende opfordrer derfor kraftigt til udvikling af projekter, der har til formål at udvikle teknologier i den retning.

| 24. | Det er særlig vigtigt at udvikle systemer, der i så høj grad som muligt vil mindske blotlæggelsen af børns personoplysninger og give dem en pålidelig beskyttelse og tilbyde dem tilsvaren de mulighed for at bruge de nye redskaber i informationssamfundet, f.eks. sociale netværk, på en mere sikker måde. |
| --- | --- |

24.

Det er særlig vigtigt at udvikle systemer, der i så høj grad som muligt vil mindske blotlæggelsen af børns personoplysninger og give dem en pålidelig beskyttelse og tilbyde dem tilsvaren de mulighed for at bruge de nye redskaber i informationssamfundet, f.eks. sociale netværk, på en mere sikker måde.

| 25. | Der skal ikke desto mindre erindres om, at afhængig af hvordan kommunikationsteknologierne anvendes, kan de have mange forskellige indvirkninger på det enkelte menneske. Hvis de anvendes til at filtrere eller blokere oplysninger, kan de standse børns adgang til indhold, der eventuelt kan være skadeligt, men de kan også forhindre nogen i at få adgang til legitime oplysninger. |
| --- | --- |

25.

Der skal ikke desto mindre erindres om, at afhængig af hvordan kommunikationsteknologierne anvendes, kan de have mange forskellige indvirkninger på det enkelte menneske. Hvis de anvendes til at filtrere eller blokere oplysninger, kan de standse børns adgang til indhold, der eventuelt kan være skadeligt, men de kan også forhindre nogen i at få adgang til legitime oplysninger.

| 26. | Selv om det vigtigste hensyn i denne forbindelse vedrører fri adgang til information, er der stadig konsekvenser for så vidt angår privatlivets fred. Filtrering kan, navnlig som den seneste udvikling i forbindelse med anvendelse af identitetsstyring viser, fungere på grundlag af nærmere angivne kriterier, herunder personoplysninger såsom alderen af den person, der er tilkoblet nettet (for at forhindre voksnes eller børns adgang til specifikt indhold), indholdet af oplysningerne og trafikdata, der har tilknytning til identiteten af den person, der har udarbejdet oplysningerne. Afhængig af hvordan disse personoplysninger — automatisk — vil blive behandlet, vil de pågældende personer skulle bære følgerne for så vidt angår deres ret til at kommunikere online. |
| --- | --- |

26.

Selv om det vigtigste hensyn i denne forbindelse vedrører fri adgang til information, er der stadig konsekvenser for så vidt angår privatlivets fred. Filtrering kan, navnlig som den seneste udvikling i forbindelse med anvendelse af identitetsstyring viser, fungere på grundlag af nærmere angivne kriterier, herunder personoplysninger såsom alderen af den person, der er tilkoblet nettet (for at forhindre voksnes eller børns adgang til specifikt indhold), indholdet af oplysningerne og trafikdata, der har tilknytning til identiteten af den person, der har udarbejdet oplysningerne. Afhængig af hvordan disse personoplysninger — automatisk — vil blive behandlet, vil de pågældende personer skulle bære følgerne for så vidt angår deres ret til at kommunikere online.

| 27. | Anvendelse af filtrerings- og blokeringsværktøj til at kontrollere adgangen til net skal derfor anvendes forsigtigt, idet der tages hensyn til deres eventuelle negative følger, og idet der drages fuld fordel af teknologiens muligheder for at styrke beskyttelsen af privatlivets fred. |
| --- | --- |

27.

Anvendelse af filtrerings- og blokeringsværktøj til at kontrollere adgangen til net skal derfor anvendes forsigtigt, idet der tages hensyn til deres eventuelle negative følger, og idet der drages fuld fordel af teknologiens muligheder for at styrke beskyttelsen af privatlivets fred.

| 28. | Den tilsynsførende ser med tilfredshed på præciseringen i konsekvensanalysen (18), hvori det hedder, at der ikke er nogen af de foreslåede muligheder, der vil påvirke retten til privatlivets fred og ytringsfriheden. Han deler også den opfattelse, der er givet udtryk for deri, at et af de centrale mål er hjælp til selvhjælp for brugerne, dvs. sætte dem i stand til at træffe bedre valg og passende foranstaltninger for at beskytte børn (19). |
| --- | --- |

28.

Den tilsynsførende ser med tilfredshed på præciseringen i konsekvensanalysen (18), hvori det hedder, at der ikke er nogen af de foreslåede muligheder, der vil påvirke retten til privatlivets fred og ytringsfriheden. Han deler også den opfattelse, der er givet udtryk for deri, at et af de centrale mål er hjælp til selvhjælp for brugerne, dvs. sætte dem i stand til at træffe bedre valg og passende foranstaltninger for at beskytte børn (19).

III.   Tjenesteudbydernes ansvar

| 29. | I forslaget hedder det, at samarbejde mellem alle berørte parter er et nødvendigt element for at styrke beskyttelsen af børn, der anvender kommunikationsteknologier. Med hensyn til disse interessenter lægger forslaget op til (20), at branchen især via selvregulering skal deltage og inddrages. |
| --- | --- |

29.

I forslaget hedder det, at samarbejde mellem alle berørte parter er et nødvendigt element for at styrke beskyttelsen af børn, der anvender kommunikationsteknologier. Med hensyn til disse interessenter lægger forslaget op til (20), at branchen især via selvregulering skal deltage og inddrages.

| 30. | Da branchen er ansvarlig for levering af telekommunikations- og indholdstjenester, kan den have nogen indflydelse på anmeldelse, filtrering eller blokering af oplysninger, når de anses for at være ulovlige eller skadelige. Ud fra en retlig synsvinkel kunne det dog diskuteres, i hvilket omfang en sådan opgave faktisk kan overdrages til branchen. |
| --- | --- |

30.

Da branchen er ansvarlig for levering af telekommunikations- og indholdstjenester, kan den have nogen indflydelse på anmeldelse, filtrering eller blokering af oplysninger, når de anses for at være ulovlige eller skadelige. Ud fra en retlig synsvinkel kunne det dog diskuteres, i hvilket omfang en sådan opgave faktisk kan overdrages til branchen.

| 31. | Det ses naturligvis gerne, at branchen samarbejder med henblik på at oplyse børn og andre berørte aktører, som f.eks. forældre eller lærere. Indførelse af alarmsystemer og moderatorer på websteder, der gør det muligt at udelukke uegnet indhold, er også et væsentligt aspekt af indholdsudbydernes ansvar. |
| --- | --- |

31.

Det ses naturligvis gerne, at branchen samarbejder med henblik på at oplyse børn og andre berørte aktører, som f.eks. forældre eller lærere. Indførelse af alarmsystemer og moderatorer på websteder, der gør det muligt at udelukke uegnet indhold, er også et væsentligt aspekt af indholdsudbydernes ansvar.

| 32. | For så vidt angår udbydere af telekommunikationstjenester er overvågningen af telekommunikation et omdiskuteret spørgsmål, hvad enten den tager sigte på at kontrollere indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, eller andet ulovligt indhold. Problemet rejser spørgsmålet om, hvorvidt en kommerciel aktør, der tilbyder en specifik (telekommunikations-) tjeneste bør kunne gribe ind på et område, hvor denne i princippet ikke forventes at gribe ind, dvs. kontrol med telekommunikationens indhold. Den tilsynsførende erindrer om, at en sådan kontrol i princippet ikke bør foretages af tjenesteudbyderne og navnlig ikke systematisk. Når det under særlige forhold er nødvendigt, bør det i princippet være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

32.

For så vidt angår udbydere af telekommunikationstjenester er overvågningen af telekommunikation et omdiskuteret spørgsmål, hvad enten den tager sigte på at kontrollere indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, eller andet ulovligt indhold. Problemet rejser spørgsmålet om, hvorvidt en kommerciel aktør, der tilbyder en specifik (telekommunikations-) tjeneste bør kunne gribe ind på et område, hvor denne i princippet ikke forventes at gribe ind, dvs. kontrol med telekommunikationens indhold. Den tilsynsførende erindrer om, at en sådan kontrol i princippet ikke bør foretages af tjenesteudbyderne og navnlig ikke systematisk. Når det under særlige forhold er nødvendigt, bør det i princippet være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder.

| 33. | Artikel 29-Gruppen har i sin udtalelse af 18. januar 2005 for så vidt angår dette emne (21) erindret om, at »der i henhold til artikel 15 i direktiv 2000/31/EF om elektronisk handel ikke må pålægges internetudbyderne en generel forpligtelse til at overvåge og samarbejde. (...) Som omhandlet i artikel 8 i databeskyttelsesdirektivet må behandling af oplysninger om lovovertrædelser, straffedomme eller sikkerhedsforanstaltninger kun foretages på strenge betingelser, som gennemføres af medlemsstaterne. Enhver person har naturligvis ret til at behandle juridiske data i forbindelse med vedkommendes egen retstvist, men princippet er ikke så vidtrækkende, at det tillader, at tredjemand foretager indgående efterforskning, indsamling og centralisering af personoplysninger, herunder navnlig en systematisk generel efterforskning, som f.eks. søgning på internettet (...). En sådan efterforskning hører under de retlige myndigheder«. |
| --- | --- |

33.

Artikel 29-Gruppen har i sin udtalelse af 18. januar 2005 for så vidt angår dette emne (21) erindret om, at »der i henhold til artikel 15 i direktiv 2000/31/EF om elektronisk handel ikke må pålægges internetudbyderne en generel forpligtelse til at overvåge og samarbejde. (...) Som omhandlet i artikel 8 i databeskyttelsesdirektivet må behandling af oplysninger om lovovertrædelser, straffedomme eller sikkerhedsforanstaltninger kun foretages på strenge betingelser, som gennemføres af medlemsstaterne. Enhver person har naturligvis ret til at behandle juridiske data i forbindelse med vedkommendes egen retstvist, men princippet er ikke så vidtrækkende, at det tillader, at tredjemand foretager indgående efterforskning, indsamling og centralisering af personoplysninger, herunder navnlig en systematisk generel efterforskning, som f.eks. søgning på internettet (...). En sådan efterforskning hører under de retlige myndigheder«.

| 34. | På et område, hvor ytringsfrihed, adgang til oplysninger, privatlivets fred og andre grundlæggende rettigheder står på spil, rejser denne indgriben fra private aktørers side spørgsmålet om proportionaliteten af de midler, der anvendes. Europa-Parlamentet har for nylig vedtaget en beslutning, hvori det understreges, at der er behov for en løsning i overensstemmelse med fysiske personers grundlæggende rettigheder (22). I punkt 23 i beslutningen hedder det, »at internettet er et omfattende forum for kulturelle udtryksformer, adgang til viden og demokratisk deltagelse i den europæiske kreativitet, idet det bringer generationerne sammen via informationssamfundet; [Parlamentet] opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til derfor at undgå at vedtage foranstaltninger, der er i modstrid med borgerrettighederne og menneskerettighederne og principperne for proportionalitet, effektivitet og afskrækkende virkning, som f.eks. afbrydelse af internetadgang«. |
| --- | --- |

34.

På et område, hvor ytringsfrihed, adgang til oplysninger, privatlivets fred og andre grundlæggende rettigheder står på spil, rejser denne indgriben fra private aktørers side spørgsmålet om proportionaliteten af de midler, der anvendes. Europa-Parlamentet har for nylig vedtaget en beslutning, hvori det understreges, at der er behov for en løsning i overensstemmelse med fysiske personers grundlæggende rettigheder (22). I punkt 23 i beslutningen hedder det, »at internettet er et omfattende forum for kulturelle udtryksformer, adgang til viden og demokratisk deltagelse i den europæiske kreativitet, idet det bringer generationerne sammen via informationssamfundet; [Parlamentet] opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til derfor at undgå at vedtage foranstaltninger, der er i modstrid med borgerrettighederne og menneskerettighederne og principperne for proportionalitet, effektivitet og afskrækkende virkning, som f.eks. afbrydelse af internetadgang«.

| 35. | Den tilsynsførende mener, at der skal findes en balance mellem det legitime mål at bekæmpe ulovligt indhold og en passende karakter af de anvendte midler. Han erindrer om, at eventuelle tiltag vedrørende overvågning af telekommunikationsnet, hvor dette i specifikke tilfælde er nødvendigt, bør være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

35.

Den tilsynsførende mener, at der skal findes en balance mellem det legitime mål at bekæmpe ulovligt indhold og en passende karakter af de anvendte midler. Han erindrer om, at eventuelle tiltag vedrørende overvågning af telekommunikationsnet, hvor dette i specifikke tilfælde er nødvendigt, bør være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder.

IV.   KONKLUSION

| 36. | Den tilsynsførende tilslutter sig forslaget om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier. Han hilser det velkommen, at formålet med dette program er at fokusere på udvikling af nye teknologier og på udarbejdelse af konkrete tiltag for at styrke beskyttelsen af børn. |
| --- | --- |

36.

Den tilsynsførende tilslutter sig forslaget om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier. Han hilser det velkommen, at formålet med dette program er at fokusere på udvikling af nye teknologier og på udarbejdelse af konkrete tiltag for at styrke beskyttelsen af børn.

| 37. | Den tilsynsførende erindrer om, at beskyttelse af personoplysninger er en væsentlig forudsætning for børns sikkerhed, når de er online. Misbrug af børns personoplysninger skal forhindres ved at anvende de retningslinjer, der er foreslået i programmet, herunder navnlig følgende:






  — | sikre bevidstgørelse af børn og andre berørte parter, såsom forældre og lærere |
| --- | --- | --- |

37.

Den tilsynsførende erindrer om, at beskyttelse af personoplysninger er en væsentlig forudsætning for børns sikkerhed, når de er online. Misbrug af børns personoplysninger skal forhindres ved at anvende de retningslinjer, der er foreslået i programmet, herunder navnlig følgende:

—

sikre bevidstgørelse af børn og andre berørte parter, såsom forældre og lærere

| — | fremme udviklingen af bedste praksis inden for branchen |
| --- | --- |

—

fremme udviklingen af bedste praksis inden for branchen

| — | fremme udviklingen af teknologiske værktøjer, der sikrer privatlivets fred |
| --- | --- |

—

fremme udviklingen af teknologiske værktøjer, der sikrer privatlivets fred

| — | støtte udveksling af god praksis og praktisk erfaring blandt de relevante myndigheder, herunder databeskyttelsesmyndigheder. |
| --- | --- |

—

støtte udveksling af god praksis og praktisk erfaring blandt de relevante myndigheder, herunder databeskyttelsesmyndigheder.

| 38. | Disse tiltag bør udvikles uden at overse, at beskyttelse af børn finder sted inden for nogle rammer, hvor andres rettigheder kan stå på spil. Eventuelle initiativer til at indsamle, blokere eller anmelde oplysninger bør kun tages under overholdelse af alle berørte personers grundlæggende rettigheder og i overensstemmelse med de retlige rammer for databeskyttelse. Den tilsynsførende erindrer navnlig om, at overvågning af telekommunikationsnet, hvor dette i specifikke tilfælde er nødvendigt, bør være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

38.

Disse tiltag bør udvikles uden at overse, at beskyttelse af børn finder sted inden for nogle rammer, hvor andres rettigheder kan stå på spil. Eventuelle initiativer til at indsamle, blokere eller anmelde oplysninger bør kun tages under overholdelse af alle berørte personers grundlæggende rettigheder og i overensstemmelse med de retlige rammer for databeskyttelse. Den tilsynsførende erindrer navnlig om, at overvågning af telekommunikationsnet, hvor dette i specifikke tilfælde er nødvendigt, bør være en opgave, der varetages af de retshåndhævende myndigheder.

| 39. | Den tilsynsførende noterer, at dette program udgør en generel ramme for yderligere konkrete tiltag. Han finder, at nogle af de bemærkninger, der er fremsat i denne udtalelse, er et første skridt og kunne videreudvikles på en praktisk måde under henvisning til de projekter, der skal indføres i overensstemmelse med programmets retningslinjer. Han anbefaler, at databeskyttelsesmyndighederne inddrages tæt i fastlæggelsen af disse praktiske projekter. Han henviser også til Artikel 29-Gruppens arbejde i forbindelse med dette emne, og navnlig gruppens nuværende arbejde med de sociale netværk (23). |
| --- | --- |

39.

Den tilsynsførende noterer, at dette program udgør en generel ramme for yderligere konkrete tiltag. Han finder, at nogle af de bemærkninger, der er fremsat i denne udtalelse, er et første skridt og kunne videreudvikles på en praktisk måde under henvisning til de projekter, der skal indføres i overensstemmelse med programmets retningslinjer. Han anbefaler, at databeskyttelsesmyndighederne inddrages tæt i fastlæggelsen af disse praktiske projekter. Han henviser også til Artikel 29-Gruppens arbejde i forbindelse med dette emne, og navnlig gruppens nuværende arbejde med de sociale netværk (23).

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2008.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Der findes en række henvisninger til privatlivets fred i konsekvensanalysen (punkt 3.2 særlige risici: afsløring af personlige oplysninger; punkt 3.3. Målgrupper; punkt 5.2; analyse af virkningerne af de mulige strategier), men de er ikke særlig detaljeret.

3

(4)  Begrundelsen, punkt 2.1; lovrammerne; resumé af konsekvensanalyserapporten, punkt 1.2. Den aktuelle situation på lovgivningsområdet.

4

(5)

5

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

| — | Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

(6)  Erklæring vedtaget af Ministerkomitéen den 20. februar 2008 på ministerrepræsentanternes 1018. møde, jf. »wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001«.

6

(7)  Bilag 1, tiltag, punkt 3.

7

(8)  Bilag I, tiltag, punkt 1.

8

(9)  Jf. »www.ico.gov.uk/youngpeople«.

9

(10)  Jf. »www.dubestemmer.no«.

10

(11)  Jf. »dadus.cnpd.pt/«.

11

(12)  Bilag 1 i forslaget.

12

(13)  Jf. det websted, som de belgiske myndigheder har oprettet til disse formål: www.ecops.be

13

(14)  Jf. den belgiske lov om databeskyttelse af 8. december 1992, artikel 3, stk. 6, vedrørende behandling af data i centret for indrapportering af savnede eller seksuelt misbrugte børn.

14

(15)  Bilag 1, tiltag, punkt 1.

15

(16)  Konsekvensanalyse, punkt 3.1.

16

(17)  Den tilsynsførendes årsrapport for 2006, afsnit 3.5.1. Teknologiske udviklinger.

17

(18)  Konsekvensanalyse, punkt 5.2.

18

(19)  I den forstand at filtrene vil være beregnet på at blive aktiveret af forældrene og kan deaktiveres, således at forældrene stadig har fuld kontrol over filtreringseffekten.

19

(20)  Betragtning 8 i forslaget. Bilag 1, punkt 1.4; resumé af konsekvensanalysen, punkt 3.1.

20

(21)  Arbejdsdokument fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personoplysninger vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, WP 104.

21

(22)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2008 om kulturindustrien i Europa (2007/2153(INI)), punkt 23.

22

(23)  Jf. arbejdsdokument 1/2008 af 18. februar 2008 vedrørende beskyttelse af børns personoplysninger, WP 147, og mere generelt gruppens arbejdsprogram for 2008-2009, herunder sociale netværk, jf.

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/7

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter

(2009/C 2/03)

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 286,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), særlig artikel 41,

som henviser til Kommissionens anmodning om udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, der blev modtaget den 15. maj 2008,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

Forslaget

| 1. | Den 30. april 2008 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (i det følgende benævnt »forslaget«) (3). Kommissionen sendte forslaget til den tilsynsførende med henblik på høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, og den tilsynsførende modtog forslaget den 15. maj 2008. |
| --- | --- |

1.

Den 30. april 2008 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (i det følgende benævnt »forslaget«) (3). Kommissionen sendte forslaget til den tilsynsførende med henblik på høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, og den tilsynsførende modtog forslaget den 15. maj 2008.

| 2. | Forslaget tager sigte på at foretage en række væsentlige ændringer af forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4). I begrundelsen redegør Kommissionen for grundene til at revidere den nuværende forordning. Den nævner »det europæiske åbenhedsinitiativ« (5), der opfordrer til mere åbenhed, forordningen om anvendelse af Århuskonventionen (6) på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer, der griber ind i forordning (EF) nr. 1049/2001, hvad angår adgang til dokumenter med miljøoplysninger, samt Domstolens retspraksis og en række klager, der er blevet behandlet af den europæiske ombudsmand, vedrørende forordning (EF) nr. 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Forslaget tager sigte på at foretage en række væsentlige ændringer af forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4). I begrundelsen redegør Kommissionen for grundene til at revidere den nuværende forordning. Den nævner »det europæiske åbenhedsinitiativ« (5), der opfordrer til mere åbenhed, forordningen om anvendelse af Århuskonventionen (6) på Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer, der griber ind i forordning (EF) nr. 1049/2001, hvad angår adgang til dokumenter med miljøoplysninger, samt Domstolens retspraksis og en række klager, der er blevet behandlet af den europæiske ombudsmand, vedrørende forordning (EF) nr. 1049/2001.

Høring af den tilsynsførende

| 3. | Den tilsynsførende hilser det velkommen, at han er blevet hørt, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger, på samme måde i en række andre retsakter, som den tilsynsførende er blevet hørt om, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

Den tilsynsførende hilser det velkommen, at han er blevet hørt, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger, på samme måde i en række andre retsakter, som den tilsynsførende er blevet hørt om, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

| 4. | Den tilsynsførendes opmærksomhed er navnlig blevet vakt af, at forslaget indeholder en bestemmelse om det delikate forhold mellem aktindsigt og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger, nemlig artikel 4, stk. 5. Analysen af denne bestemmelse vil være den centrale del af denne udtalelse. |
| --- | --- |

4.

Den tilsynsførendes opmærksomhed er navnlig blevet vakt af, at forslaget indeholder en bestemmelse om det delikate forhold mellem aktindsigt og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger, nemlig artikel 4, stk. 5. Analysen af denne bestemmelse vil være den centrale del af denne udtalelse.

| 5. | Udtalelsen vil imidlertid ikke blive begrænset til denne analyse. Først vil der blive knyttet en række bemærkninger til forslagets kontekst og anvendelsesområde. Efter analysen af artikel 4, stk. 5, vil andre spørgsmål blive behandlet såsom retten til indsigt i personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Udtalelsen vil imidlertid ikke blive begrænset til denne analyse. Først vil der blive knyttet en række bemærkninger til forslagets kontekst og anvendelsesområde. Efter analysen af artikel 4, stk. 5, vil andre spørgsmål blive behandlet såsom retten til indsigt i personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001.

II.   FORSLAGETS KONTEKST OG ANVENDELSESOMRÅDE

Kontekst

| 6. | Før forslaget blev fremsat, blev der iværksat en offentlig høring. I begrundelsen anfører Kommissionen, at den har taget hensyn til de synspunkter, som hovedparten af respondenterne fremsatte under den offentlige høring. |
| --- | --- |

6.

Før forslaget blev fremsat, blev der iværksat en offentlig høring. I begrundelsen anfører Kommissionen, at den har taget hensyn til de synspunkter, som hovedparten af respondenterne fremsatte under den offentlige høring.

| 7. | Efter vedtagelsen af forslaget fandt der den 2. juni 2008 en høring sted i Europa-Parlamentet organiseret af LIBE-Udvalget. En række interessenter benyttede denne lejlighed til at tilkendegive deres mening om forslaget. Den tilsynsførende fremsatte også nogle foreløbige bemærkninger. Ved den lejlighed fremhævede Kommissionens repræsentanter som svar på forskellige bemærkninger, at forslaget er udtryk for, hvor man på nuværende tidspunkt står i overvejelserne, men at Kommissionen er åben over for at drøfte teksten og overveje bidrag til forbedring af forslaget uden at udelukke alternativer. |
| --- | --- |

7.

Efter vedtagelsen af forslaget fandt der den 2. juni 2008 en høring sted i Europa-Parlamentet organiseret af LIBE-Udvalget. En række interessenter benyttede denne lejlighed til at tilkendegive deres mening om forslaget. Den tilsynsførende fremsatte også nogle foreløbige bemærkninger. Ved den lejlighed fremhævede Kommissionens repræsentanter som svar på forskellige bemærkninger, at forslaget er udtryk for, hvor man på nuværende tidspunkt står i overvejelserne, men at Kommissionen er åben over for at drøfte teksten og overveje bidrag til forbedring af forslaget uden at udelukke alternativer.

| 8. | Den tilsynsførende ser denne åbne tilgang som en mulighed og agter at bidrage til drøftelserne med en alternativ tekst til forslagets artikel 4, stk. 5. En sådan åben tilgang stemmer også perfekt overens med begrebet åbenhed: at fremme gode styreformer og sikre civilsamfundets deltagelse (se f.eks. artikel 15, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). |
| --- | --- |

8.

Den tilsynsførende ser denne åbne tilgang som en mulighed og agter at bidrage til drøftelserne med en alternativ tekst til forslagets artikel 4, stk. 5. En sådan åben tilgang stemmer også perfekt overens med begrebet åbenhed: at fremme gode styreformer og sikre civilsamfundets deltagelse (se f.eks. artikel 15, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde).

| 9. | Trods den usikkerhed, der hersker om Lissabontraktatens skæbne på det tidspunkt, hvor denne udtalelse fremsættes, bør man ikke se bort fra perspektivet i de retlige rammer under den nye traktat. |
| --- | --- |

9.

Trods den usikkerhed, der hersker om Lissabontraktatens skæbne på det tidspunkt, hvor denne udtalelse fremsættes, bør man ikke se bort fra perspektivet i de retlige rammer under den nye traktat.

| 10. | Forslaget bygger på EF-traktatens artikel 255, der giver ret til aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Når Lissabontraktaten træder i kraft, vil denne artikel blive afløst af artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Artikel 15 udvider retten til aktindsigt til at omfatte dokumenter fra alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Den ændrer artikel 255 ved bl.a. at indføre et generelt princip om åbenhed (artikel 15, stk. 1) og give Europa-Parlamentet og Rådet pligt til at sikre offentliggørelse af dokumenterne i forbindelse med lovgivningsprocedurerne. |
| --- | --- |

10.

Forslaget bygger på EF-traktatens artikel 255, der giver ret til aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Når Lissabontraktaten træder i kraft, vil denne artikel blive afløst af artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Artikel 15 udvider retten til aktindsigt til at omfatte dokumenter fra alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Den ændrer artikel 255 ved bl.a. at indføre et generelt princip om åbenhed (artikel 15, stk. 1) og give Europa-Parlamentet og Rådet pligt til at sikre offentliggørelse af dokumenterne i forbindelse med lovgivningsprocedurerne.

Anvendelsesområde: begrebet dokument

| 11. | Forslaget omfatter alle dokumenter, der ligger inden for definitionen i den foreslåede artikel 3, litra a). Denne definition lyder således: »»dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) som er udarbejdet af en institution og videresendt til en eller flere modtagere eller på anden måde registreret eller modtaget af en institution; data, der findes i elektroniske lagrings-, behandlings- og søgesystemer, er dokumenter, hvis de kan hentes i form af et udskrift eller en elektronisk kopi ved hjælp af de værktøjer, der er tilgængelige til udnyttelse af systemet«. |
| --- | --- |

11.

Forslaget omfatter alle dokumenter, der ligger inden for definitionen i den foreslåede artikel 3, litra a). Denne definition lyder således: »»dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) som er udarbejdet af en institution og videresendt til en eller flere modtagere eller på anden måde registreret eller modtaget af en institution; data, der findes i elektroniske lagrings-, behandlings- og søgesystemer, er dokumenter, hvis de kan hentes i form af et udskrift eller en elektronisk kopi ved hjælp af de værktøjer, der er tilgængelige til udnyttelse af systemet«.

| 12. | Begrundelsen for at citere definitionen fuldt ud er, at den rejser en række væsentlige spørgsmål vedrørende forordningens anvendelsesområde:






  — | genstanden for retten til aktindsigt: er det et stykke papir (eller dets elektroniske modstykke), eller har det en bredere betydning: oplysninger om EU-institutionernes aktiviteter eller oplysninger, de ligger inde med, uanset om der findes et dokument eller ej? |
| --- | --- | --- |

12.

Begrundelsen for at citere definitionen fuldt ud er, at den rejser en række væsentlige spørgsmål vedrørende forordningens anvendelsesområde:

—

genstanden for retten til aktindsigt: er det et stykke papir (eller dets elektroniske modstykke), eller har det en bredere betydning: oplysninger om EU-institutionernes aktiviteter eller oplysninger, de ligger inde med, uanset om der findes et dokument eller ej?

| — | hvad betyder det, at forordningens anvendelsesområde er begrænset til dokumenter, der er videresendt til en eller flere modtagere eller på anden måde registreret eller modtaget af en institution? |
| --- | --- |

—

hvad betyder det, at forordningens anvendelsesområde er begrænset til dokumenter, der er videresendt til en eller flere modtagere eller på anden måde registreret eller modtaget af en institution?

| — | forskellen i anvendelsesområde mellem forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

—

forskellen i anvendelsesområde mellem forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001.

| 13. | Udgangspunktet for forordningen er aktindsigt i dokumenter, ikke aktindsigt i oplysninger som sådan. Dette er begrebet, som det er fastlagt i EF-traktatens artikel 255. Lissabontraktaten vil ikke medføre en væsentlig ændring. Den nye traktat præciserer blot, at dokumenternes medium ikke er afgørende. Retten i Første Instans udtalte imidlertid i WWF-sagen: »Det ville være i strid med kravet om gennemsigtighed, som følger af forordning (EF) nr. 1049/2001, hvis institutionerne med henblik på at undgå at anvende denne forordning påberåbte sig, at dokumenter ikke eksisterede« (7). Dette indebærer ifølge Retten, at de berørte institutioner i videst muligt omfang og på en ikke-vilkårlig og forudselig måde udarbejder og opbevarer dokumentation vedrørende deres aktiviteter. Ellers kan retten til aktindsigt ikke udøves reelt. |
| --- | --- |

13.

Udgangspunktet for forordningen er aktindsigt i dokumenter, ikke aktindsigt i oplysninger som sådan. Dette er begrebet, som det er fastlagt i EF-traktatens artikel 255. Lissabontraktaten vil ikke medføre en væsentlig ændring. Den nye traktat præciserer blot, at dokumenternes medium ikke er afgørende. Retten i Første Instans udtalte imidlertid i WWF-sagen: »Det ville være i strid med kravet om gennemsigtighed, som følger af forordning (EF) nr. 1049/2001, hvis institutionerne med henblik på at undgå at anvende denne forordning påberåbte sig, at dokumenter ikke eksisterede« (7). Dette indebærer ifølge Retten, at de berørte institutioner i videst muligt omfang og på en ikke-vilkårlig og forudselig måde udarbejder og opbevarer dokumentation vedrørende deres aktiviteter. Ellers kan retten til aktindsigt ikke udøves reelt.

| 14. | På denne baggrund medtager forslaget på den ene side udtrykkeligt i begrebet dokument »data, der findes i elektroniske lagrings-, behandlings- og søgesystemer«, hvis de kan hentes. Den tilsynsførende bemærker, at denne definition ligger tæt på definitionen af behandling af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001 og øger den mulige overlapning med forordning (EF) nr. 1049/2001. Antallet af begæringer om aktindsigt i simple navnelister og/eller andre personoplysninger kan forventes at stige — også i lyset af udviklingen af de tilgængelige værktøjer til udnyttelse af elektroniske systemer — og det er derfor endnu vigtigere at se nærmere på de mulige spændingsområder mellem forordningerne samt forholdet til andre eksisterende instrumenter såsom retten til indsigt i personoplysninger (jf. nedenfor, punkt 64-67). |
| --- | --- |

14.

På denne baggrund medtager forslaget på den ene side udtrykkeligt i begrebet dokument »data, der findes i elektroniske lagrings-, behandlings- og søgesystemer«, hvis de kan hentes. Den tilsynsførende bemærker, at denne definition ligger tæt på definitionen af behandling af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001 og øger den mulige overlapning med forordning (EF) nr. 1049/2001. Antallet af begæringer om aktindsigt i simple navnelister og/eller andre personoplysninger kan forventes at stige — også i lyset af udviklingen af de tilgængelige værktøjer til udnyttelse af elektroniske systemer — og det er derfor endnu vigtigere at se nærmere på de mulige spændingsområder mellem forordningerne samt forholdet til andre eksisterende instrumenter såsom retten til indsigt i personoplysninger (jf. nedenfor, punkt 64-67).

| 15. | På den anden side foreslår Kommissionen, at et dokument kun »eksisterer«, hvis det er blevet udleveret til modtagere eller cirkulerer inden for institutionen eller på anden måde er blevet registreret. Den tilsynsførende bemærker, at det langt fra står klart, i hvilket omfang denne formulering vil begrænse forordningens anvendelsesområde og derfor vil stride mod principperne om åbenhed og offentlig deltagelse. Desværre er der ikke megen vejledning at hente i Kommissionens begrundelse med hensyn hertil. Den tilsynsførende foreslår derfor, at begrebet »dokument« præciseres i Kommissionens forslag, enten i selve bestemmelsen eller i en betragtning. |
| --- | --- |

15.

På den anden side foreslår Kommissionen, at et dokument kun »eksisterer«, hvis det er blevet udleveret til modtagere eller cirkulerer inden for institutionen eller på anden måde er blevet registreret. Den tilsynsførende bemærker, at det langt fra står klart, i hvilket omfang denne formulering vil begrænse forordningens anvendelsesområde og derfor vil stride mod principperne om åbenhed og offentlig deltagelse. Desværre er der ikke megen vejledning at hente i Kommissionens begrundelse med hensyn hertil. Den tilsynsførende foreslår derfor, at begrebet »dokument« præciseres i Kommissionens forslag, enten i selve bestemmelsen eller i en betragtning.

| 16. | Uden at gå ind i en detaljeret analyse af mulige fortolkninger af disse afgørende bestemmelser påpeger den tilsynsførende, at der trods de ændringer i begrebet »dokument«, som Kommissionen foreslår, stadig er en forskel i anvendelsesområdet mellem forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001. Sidstnævnte forordning finder ifølge sin artikel 3, stk. 2, kun anvendelse på »behandling af personoplysninger, som helt eller delvis foretages ved hjælp af edb, samt på ikke-elektronisk behandling af personoplysninger, der er eller vil blive indeholdt i et register«. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på alle dokumenter, som en institution har i sin besiddelse. |
| --- | --- |

16.

Uden at gå ind i en detaljeret analyse af mulige fortolkninger af disse afgørende bestemmelser påpeger den tilsynsførende, at der trods de ændringer i begrebet »dokument«, som Kommissionen foreslår, stadig er en forskel i anvendelsesområdet mellem forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001. Sidstnævnte forordning finder ifølge sin artikel 3, stk. 2, kun anvendelse på »behandling af personoplysninger, som helt eller delvis foretages ved hjælp af edb, samt på ikke-elektronisk behandling af personoplysninger, der er eller vil blive indeholdt i et register«. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på alle dokumenter, som en institution har i sin besiddelse.

| 17. | Selv om manuel behandling af personoplysninger aftager, er det nødvendigt at tage hensyn til, at der stadig anvendes papirakter i EU's institutioner og organer. Hvis sådanne papirakter ikke har en struktureret karakter, er de muligvis ikke fuldt omfattet af forordning (EF) nr. 45/2001. Sådanne dokumenter kan imidlertid indeholde personoplysninger, og det må sikres, at undtagelsen i artikel 4, stk. 5, også kan anvendes i disse tilfælde. |
| --- | --- |

17.

Selv om manuel behandling af personoplysninger aftager, er det nødvendigt at tage hensyn til, at der stadig anvendes papirakter i EU's institutioner og organer. Hvis sådanne papirakter ikke har en struktureret karakter, er de muligvis ikke fuldt omfattet af forordning (EF) nr. 45/2001. Sådanne dokumenter kan imidlertid indeholde personoplysninger, og det må sikres, at undtagelsen i artikel 4, stk. 5, også kan anvendes i disse tilfælde.

| 18. | Der bør tages behørigt hensyn til denne forskel i anvendelsesområde, så det sikres, at den registreredes berettigede interesser også tilgodeses i forbindelse med papirakter. Dette er endnu en grund til, at det ikke er tilfredsstillende blot at »henvise« til forordning (EF) nr. 45/2001 — som forklaret nedenfor (jf. punkt 38-40) — da det ikke vil være til megen hjælp i de tilfælde, hvor personoplysninger indeholdt i dokumenter falder uden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Der bør tages behørigt hensyn til denne forskel i anvendelsesområde, så det sikres, at den registreredes berettigede interesser også tilgodeses i forbindelse med papirakter. Dette er endnu en grund til, at det ikke er tilfredsstillende blot at »henvise« til forordning (EF) nr. 45/2001 — som forklaret nedenfor (jf. punkt 38-40) — da det ikke vil være til megen hjælp i de tilfælde, hvor personoplysninger indeholdt i dokumenter falder uden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 45/2001.

III.   ARTIKEL 4, STK. 5

Generel vurdering af bestemmelsen

| 19. | Forslagets artikel 4, stk. 5, omhandler forholdet mellem aktindsigt i dokumenter og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger og erstatter den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), der er blevet almindeligt kritiseret for at være uklar med hensyn til det præcise forhold mellem disse grundlæggende rettigheder. Den nuværende artikel er også blevet anfægtet ved Retten i Første Instans (8). Der er nu af retlige grunde appelleret til Domstolen (9). |
| --- | --- |

19.

Forslagets artikel 4, stk. 5, omhandler forholdet mellem aktindsigt i dokumenter og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger og erstatter den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), der er blevet almindeligt kritiseret for at være uklar med hensyn til det præcise forhold mellem disse grundlæggende rettigheder. Den nuværende artikel er også blevet anfægtet ved Retten i Første Instans (8). Der er nu af retlige grunde appelleret til Domstolen (9).

| 20. | Set i lyset heraf er der gode grunde til at erstatte artikel 4, stk. 1, litra b). Den tilsynsførende forstår godt, at Kommissionen har benyttet denne lejlighed til at foreslå artikel 4, stk. 1, litra b), ændret. Han kan imidlertid ikke støtte bestemmelsen i den udformning, Kommissionen har foreslået. |
| --- | --- |

20.

Set i lyset heraf er der gode grunde til at erstatte artikel 4, stk. 1, litra b). Den tilsynsførende forstår godt, at Kommissionen har benyttet denne lejlighed til at foreslå artikel 4, stk. 1, litra b), ændret. Han kan imidlertid ikke støtte bestemmelsen i den udformning, Kommissionen har foreslået.

| 21. | For det første er den tilsynsførende ikke overbevist om, at dette er det rette tidspunkt til at foretage en ændring, mens en appel stadig verserer ved Domstolen. I denne appel står der grundlæggende spørgsmål på spil. |
| --- | --- |

21.

For det første er den tilsynsførende ikke overbevist om, at dette er det rette tidspunkt til at foretage en ændring, mens en appel stadig verserer ved Domstolen. I denne appel står der grundlæggende spørgsmål på spil.

| 22. | For det andet, og det er vigtigere: forslaget er ikke den rigtige løsning. Bestemmelsen består af en generel regel (andet punktum i artikel 4, stk. 5, som:






  — | ikke afspejler dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen |
| --- | --- | --- |

22.

For det andet, og det er vigtigere: forslaget er ikke den rigtige løsning. Bestemmelsen består af en generel regel (andet punktum i artikel 4, stk. 5, som:

—

ikke afspejler dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen

| — | ikke tilgodeser behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil |
| --- | --- |

—

ikke tilgodeser behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil

| — | ikke er holdbar, da den henviser til EF-lovgivning om databeskyttelse, der ikke giver et klart svar, når der skal træffes en afgørelse om aktindsigt. |
| --- | --- |

—

ikke er holdbar, da den henviser til EF-lovgivning om databeskyttelse, der ikke giver et klart svar, når der skal træffes en afgørelse om aktindsigt.

Endvidere indeholder den en specifik regel (første punktum i artikel 4, stk. 5, der i princippet er klart udformet, men har et alt for begrænset anvendelsesområde.

Dette er ikke det rette tidspunkt til at foretage en ændring

| 23. | Den tilsynsførende er fuldt bevidst om de mulige gensidige påvirkninger — og mulige spændinger — mellem aktindsigt i dokumenter og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger. I sit baggrundspapir om aktindsigt i dokumenter og databeskyttelse, som blev offentliggjort i juli 2005, analyserede han omhyggeligt de spørgsmål, der opstår ved samtidig anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

23.

Den tilsynsførende er fuldt bevidst om de mulige gensidige påvirkninger — og mulige spændinger — mellem aktindsigt i dokumenter og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger. I sit baggrundspapir om aktindsigt i dokumenter og databeskyttelse, som blev offentliggjort i juli 2005, analyserede han omhyggeligt de spørgsmål, der opstår ved samtidig anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001.

| 24. | Den tilsynsførende påpegede navnlig, at aktindsigt på den ene side og privatlivets fred og databeskyttelse på den anden side er grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i forskellige retsakter på europæisk plan og repræsenterer centrale elementer i god forvaltningspraksis. Der er ikke nogen hierarkisk orden mellem disse rettigheder, og i nogle tilfælde giver den samtidige anvendelse af forordningerne ikke noget oplagt svar. Ifølge den tilsynsførendes baggrundspapir kan løsningen findes i den undtagelse vedrørende privatlivets fred, der er fastsat i den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1049/2001. Som forklaret i papiret opstiller denne bestemmelse tre betingelser, der alle skal opfyldes, for at undtagelsen fra aktindsigt finder anvendelse:






  — | privatlivets fred for den registrerede skal stå på spil |
| --- | --- | --- |

24.

Den tilsynsførende påpegede navnlig, at aktindsigt på den ene side og privatlivets fred og databeskyttelse på den anden side er grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i forskellige retsakter på europæisk plan og repræsenterer centrale elementer i god forvaltningspraksis. Der er ikke nogen hierarkisk orden mellem disse rettigheder, og i nogle tilfælde giver den samtidige anvendelse af forordningerne ikke noget oplagt svar. Ifølge den tilsynsførendes baggrundspapir kan løsningen findes i den undtagelse vedrørende privatlivets fred, der er fastsat i den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1049/2001. Som forklaret i papiret opstiller denne bestemmelse tre betingelser, der alle skal opfyldes, for at undtagelsen fra aktindsigt finder anvendelse:

—

privatlivets fred for den registrerede skal stå på spil

| — | aktindsigt skal i væsentlig grad indvirke på den registrerede |
| --- | --- |

—

aktindsigt skal i væsentlig grad indvirke på den registrerede

| — | aktindsigt er ikke tilladt i henhold til lovgivningen om databeskyttelse. |
| --- | --- |

—

aktindsigt er ikke tilladt i henhold til lovgivningen om databeskyttelse.

| 25. | Hovedlinjerne i den tilsynsførendes analyse blev bekræftet af Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, hvor Retten skulle fortolke forholdet mellem forordning (EF) nr. 45/2001 og forordning (EF) nr. 1049/2001 og den undtagelse vedrørende beskyttelse af personoplysninger, der er indeholdt i sidstnævnte forordning. Hovedelementerne i denne dom vil blive brugt til at underbygge nærværende udtalelse. Kommissionen besluttede at appellere Rettens dom; sagen er nu indbragt for Domstolen. I denne sag ved Domstolen indtager den tilsynsførende den holdning, at Rettens dom bør opretholdes. |
| --- | --- |

25.

Hovedlinjerne i den tilsynsførendes analyse blev bekræftet af Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, hvor Retten skulle fortolke forholdet mellem forordning (EF) nr. 45/2001 og forordning (EF) nr. 1049/2001 og den undtagelse vedrørende beskyttelse af personoplysninger, der er indeholdt i sidstnævnte forordning. Hovedelementerne i denne dom vil blive brugt til at underbygge nærværende udtalelse. Kommissionen besluttede at appellere Rettens dom; sagen er nu indbragt for Domstolen. I denne sag ved Domstolen indtager den tilsynsførende den holdning, at Rettens dom bør opretholdes.

| 26. | Det er derfor tvivlsomt, om dette er det rette tidspunkt til at ændre bestemmelsen om forholdet mellem aktindsigt i dokumenter og beskyttelse af personoplysninger, nu hvor sagen er indbragt for Domstolen. Sagen drejer sig ikke kun om fortolkningen af den nuværende ordlyd af artikel 4, stk. 1, litra b) (10), men rejser også mere grundlæggende spørgsmål om balancen mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil (11). Under disse omstændigheder vil det være bedre at afvente dommen og indtil da ikke vedtage forordningen. |
| --- | --- |

26.

Det er derfor tvivlsomt, om dette er det rette tidspunkt til at ændre bestemmelsen om forholdet mellem aktindsigt i dokumenter og beskyttelse af personoplysninger, nu hvor sagen er indbragt for Domstolen. Sagen drejer sig ikke kun om fortolkningen af den nuværende ordlyd af artikel 4, stk. 1, litra b) (10), men rejser også mere grundlæggende spørgsmål om balancen mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil (11). Under disse omstændigheder vil det være bedre at afvente dommen og indtil da ikke vedtage forordningen.

Ændringen afspejler ikke dommen fra Retten i Første Instans

| 27. | Ønsket om at afvente Domstolens dom er også begrundet i den foreslåede bestemmelses substans. Kommissionen anfører i sin begrundelse, at de foreslåede ændringer også har til formål at tage hensyn til Rettens dom i Bavarian Lager-sagen. Ændringen afspejler imidlertid ikke Rettens holdning. |
| --- | --- |

27.

Ønsket om at afvente Domstolens dom er også begrundet i den foreslåede bestemmelses substans. Kommissionen anfører i sin begrundelse, at de foreslåede ændringer også har til formål at tage hensyn til Rettens dom i Bavarian Lager-sagen. Ændringen afspejler imidlertid ikke Rettens holdning.

| 28. | Den tilsynsførende hæfter sig navnlig ved, at Kommissionens forslag ikke nævner skade for »privatlivets fred og den enkeltes integritet« som en nødvendig betingelse for at retfærdiggøre et afslag på aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger. På denne måde forrykker Kommissionens forslag i høj grad den balance, som lovgiveren hidtil har tilvejebragt, sådan som den fortolkes af Retten. Forslaget rykker fokus vedrørende aktindsigt i dokumenter, der indeholder personlige oplysninger, fra forordning (EF) nr. 1049/2001 til forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

Den tilsynsførende hæfter sig navnlig ved, at Kommissionens forslag ikke nævner skade for »privatlivets fred og den enkeltes integritet« som en nødvendig betingelse for at retfærdiggøre et afslag på aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger. På denne måde forrykker Kommissionens forslag i høj grad den balance, som lovgiveren hidtil har tilvejebragt, sådan som den fortolkes af Retten. Forslaget rykker fokus vedrørende aktindsigt i dokumenter, der indeholder personlige oplysninger, fra forordning (EF) nr. 1049/2001 til forordning (EF) nr. 45/2001.

| 29. | Det er vigtigt, i det mindste så længe Rettens dom stadig er referencegrundlaget på dette delikate område, at de foreslåede ændringer reelt tager hensyn til dommen og ikke afviger væsentligt fra den. Rettens dom giver ikke blot en fortolkning af nogle relevante bestemmelser i både forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001, men foretager også en korrekt afvejning mellem de rettigheder, der beskyttes i disse to forordninger. Den tilsynsførende understreger vigtigheden af, at lovgiveren bevarer denne balance og samtidig eventuelt præciserer de relevante bestemmelser. |
| --- | --- |

29.

Det er vigtigt, i det mindste så længe Rettens dom stadig er referencegrundlaget på dette delikate område, at de foreslåede ændringer reelt tager hensyn til dommen og ikke afviger væsentligt fra den. Rettens dom giver ikke blot en fortolkning af nogle relevante bestemmelser i både forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 45/2001, men foretager også en korrekt afvejning mellem de rettigheder, der beskyttes i disse to forordninger. Den tilsynsførende understreger vigtigheden af, at lovgiveren bevarer denne balance og samtidig eventuelt præciserer de relevante bestemmelser.

| 30. | I de følgende afsnit i denne udtalelse vil den tilsynsførende yderligere præcisere, hvorfor — i modsætning til det synspunkt, Kommissionen har givet udtryk for — forslagets artikel 4, stk. 5, ikke afspejler Rettens retspraksis. |
| --- | --- |

30.

I de følgende afsnit i denne udtalelse vil den tilsynsførende yderligere præcisere, hvorfor — i modsætning til det synspunkt, Kommissionen har givet udtryk for — forslagets artikel 4, stk. 5, ikke afspejler Rettens retspraksis.

Andet punktum i artikel 4, stk. 5, tilgodeser ikke behovet for den rette balance

| 31. | Andet punktum i artikel 4, stk. 5, lyder således: »Andre personoplysninger udleveres i overensstemmelse med betingelserne for lovlig behandling af sådanne data, som er fastlagt i EF-lovgivning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger«. |
| --- | --- |

31.

Andet punktum i artikel 4, stk. 5, lyder således: »Andre personoplysninger udleveres i overensstemmelse med betingelserne for lovlig behandling af sådanne data, som er fastlagt i EF-lovgivning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger«.

| 32. | Denne bestemmelse indebærer, at den myndighed, der skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt, skal basere sin afgørelse ikke på forordning (EF) nr. 1049/2001, men på forordning (EF) nr. 45/2001. Bestemmelsen indeholder dermed den såkaldte »henvisningsteori« (12), som Kommissionen gjorde gældende ved Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen. |
| --- | --- |

32.

Denne bestemmelse indebærer, at den myndighed, der skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt, skal basere sin afgørelse ikke på forordning (EF) nr. 1049/2001, men på forordning (EF) nr. 45/2001. Bestemmelsen indeholder dermed den såkaldte »henvisningsteori« (12), som Kommissionen gjorde gældende ved Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen.

| 33. | Denne teori blev afvist af Retten på grundlag af den nuværende affattelse af artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1049/2001. Retten baserede afvisningen på denne affattelse: udlevering kan kun afvises, hvis det vil være til skade for privatlivets fred eller en persons integritet. Dette ræsonnement fra Rettens side er imidlertid ikke kun en bogstavelig fortolkning, men afspejler resultatet af en afvejning mellem de to grundlæggende rettigheder, der står på spil: aktindsigt og databeskyttelse. |
| --- | --- |

33.

Denne teori blev afvist af Retten på grundlag af den nuværende affattelse af artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1049/2001. Retten baserede afvisningen på denne affattelse: udlevering kan kun afvises, hvis det vil være til skade for privatlivets fred eller en persons integritet. Dette ræsonnement fra Rettens side er imidlertid ikke kun en bogstavelig fortolkning, men afspejler resultatet af en afvejning mellem de to grundlæggende rettigheder, der står på spil: aktindsigt og databeskyttelse.

| 34. | Dette behov for den rette balance mellem disse grundlæggende rettigheder — eller en »afbalanceret tilgang« som det sædvanligvis betegnes — er også blevet understreget i en række dokumenter, der omhandler sammenstødet mellem disse to rettigheder. Det var f.eks. tilfældet i udtalelse nr. 5/2001 fra Artikel 29-Gruppen (13) og i den tilsynsførendes baggrundspapir. En lignende tilgang følges også i udkastet til Europarådets konvention om aktindsigt i officielle dokumenter, der fastslår, at de kontraherende parter kan begrænse retten til aktindsigt i officielle dokumenter af hensyn til målet om at beskytte bl.a. privatlivets fred og andre legitime private interesser (14). |
| --- | --- |

34.

Dette behov for den rette balance mellem disse grundlæggende rettigheder — eller en »afbalanceret tilgang« som det sædvanligvis betegnes — er også blevet understreget i en række dokumenter, der omhandler sammenstødet mellem disse to rettigheder. Det var f.eks. tilfældet i udtalelse nr. 5/2001 fra Artikel 29-Gruppen (13) og i den tilsynsførendes baggrundspapir. En lignende tilgang følges også i udkastet til Europarådets konvention om aktindsigt i officielle dokumenter, der fastslår, at de kontraherende parter kan begrænse retten til aktindsigt i officielle dokumenter af hensyn til målet om at beskytte bl.a. privatlivets fred og andre legitime private interesser (14).

| 35. | På den ene side skal retten til aktindsigt respekteres, hvilket under alle omstændigheder betyder, at:






  — | formålet med forordning (EF) nr. 1049/2001 bør respekteres. Forordningen bør give retten til aktindsigt størst mulig virkning (15). Dette betyder, at alle institutionernes dokumenter som udgangspunkt bør være offentligt tilgængelige (16). Som følge heraf skal undtagelser fra denne ret fortolkes og anvendes restriktivt, således at anvendelsen af det i forordningen fastsatte generelle princip ikke bringes i fare (17) |
| --- | --- | --- |

35.

På den ene side skal retten til aktindsigt respekteres, hvilket under alle omstændigheder betyder, at:

—

formålet med forordning (EF) nr. 1049/2001 bør respekteres. Forordningen bør give retten til aktindsigt størst mulig virkning (15). Dette betyder, at alle institutionernes dokumenter som udgangspunkt bør være offentligt tilgængelige (16). Som følge heraf skal undtagelser fra denne ret fortolkes og anvendes restriktivt, således at anvendelsen af det i forordningen fastsatte generelle princip ikke bringes i fare (17)

| — | på grund af karakteren af retten til aktindsigt er en person ikke forpligtet til at begrunde sin begæring og skal derfor heller ikke godtgøre nogen form for interesse for at få aktindsigt i det omhandlede dokument (18). |
| --- | --- |

—

på grund af karakteren af retten til aktindsigt er en person ikke forpligtet til at begrunde sin begæring og skal derfor heller ikke godtgøre nogen form for interesse for at få aktindsigt i det omhandlede dokument (18).

| 36. | På den anden side skal retten til databeskyttelse respekteres:






  — | beskyttelsen af personoplysninger er fastlagt i et system af faktorer, der holder hinanden i skak, et system, som ikke forbyder behandling af personoplysninger men omgærder behandlingen med sikkerhedsforanstaltninger og garantier. Behandlingen af personoplysninger er tilladt, hvis den registrerede utvetydigt giver sit samtykke, eller hvis behandlingen er nødvendig af hensyn til andre offentlige og private interesser (artikel 5 i forordning (EF) nr. 45/2001) |
| --- | --- | --- |

36.

På den anden side skal retten til databeskyttelse respekteres:

—

beskyttelsen af personoplysninger er fastlagt i et system af faktorer, der holder hinanden i skak, et system, som ikke forbyder behandling af personoplysninger men omgærder behandlingen med sikkerhedsforanstaltninger og garantier. Behandlingen af personoplysninger er tilladt, hvis den registrerede utvetydigt giver sit samtykke, eller hvis behandlingen er nødvendig af hensyn til andre offentlige og private interesser (artikel 5 i forordning (EF) nr. 45/2001)

| — | bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001 må nødvendigvis fortolkes i lyset af grundlæggende rettigheder, navnlig retten til privatlivets fred (19) |
| --- | --- |

—

bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001 må nødvendigvis fortolkes i lyset af grundlæggende rettigheder, navnlig retten til privatlivets fred (19)

| — | behandlingen af personoplysninger skal derfor være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og ikke faktisk og specifikt være til skade for den registreredes legitime interesser. |
| --- | --- |

—

behandlingen af personoplysninger skal derfor være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og ikke faktisk og specifikt være til skade for den registreredes legitime interesser.

| 37. | Denne balance kan ikke sikres blot ved at henvise til forordning (EF) nr. 45/2001, der »har til formål at sikre beskyttelse af fysiske personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, især retten til privatlivets fred, i forbindelse med behandling af personoplysninger« (20). Denne løsning respekterer måske nok retten til databeskyttelse, men respekterer ikke retten til aktindsigt. |
| --- | --- |

37.

Denne balance kan ikke sikres blot ved at henvise til forordning (EF) nr. 45/2001, der »har til formål at sikre beskyttelse af fysiske personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, især retten til privatlivets fred, i forbindelse med behandling af personoplysninger« (20). Denne løsning respekterer måske nok retten til databeskyttelse, men respekterer ikke retten til aktindsigt.

Andet punktum i artikel 4, stk. 5, frembyder ikke en holdbar løsning

| 38. | Forordning (EF) nr. 45/2001 giver ikke noget klart svar, når en EF-institution eller et EF-organ skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt. Kort gengivet (21) tillader forordningens artikel 5 behandling af personoplysninger, hvis behandlingen er »nødvendig af hensyn til udførelsen af en opgave i samfundets interesse«, eller hvis den er »nødvendig for at overholde en retlig forpligtelse, som påhviler den registeransvarlige«. Med andre ord bestemmes behandlingens lovlighed ikke af hensynet til databeskyttelsen i sig selv, men af behandlingens nødvendighed af hensyn til andre interesser (uanset om disse er fastlagt som en retlig forpligtelse eller ej). Dette fører til den konklusion, at eftersom nødvendigheden ikke bestemmes af artikel 5 i forordning (EF) nr. 45/2001 i sig selv (eller af andre bestemmelser i denne forordning), bør den lov, der har til formål at beskytte de andre interesser — i dette tilfælde retten til aktindsigt i dokumenter — give passende vejledning. |
| --- | --- |

38.

Forordning (EF) nr. 45/2001 giver ikke noget klart svar, når en EF-institution eller et EF-organ skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt. Kort gengivet (21) tillader forordningens artikel 5 behandling af personoplysninger, hvis behandlingen er »nødvendig af hensyn til udførelsen af en opgave i samfundets interesse«, eller hvis den er »nødvendig for at overholde en retlig forpligtelse, som påhviler den registeransvarlige«. Med andre ord bestemmes behandlingens lovlighed ikke af hensynet til databeskyttelsen i sig selv, men af behandlingens nødvendighed af hensyn til andre interesser (uanset om disse er fastlagt som en retlig forpligtelse eller ej). Dette fører til den konklusion, at eftersom nødvendigheden ikke bestemmes af artikel 5 i forordning (EF) nr. 45/2001 i sig selv (eller af andre bestemmelser i denne forordning), bør den lov, der har til formål at beskytte de andre interesser — i dette tilfælde retten til aktindsigt i dokumenter — give passende vejledning.

| 39. | Ifølge forslaget bør alle begæringer om aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger — medmindre den specifikke bestemmelse i første punktum af artikel 4, stk. 5, finder anvendelse — imidlertid vurderes på grundlag af en henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001. En sådan henvisning vil ikke give den nødvendige vejledning med hensyn til afvejning af interesserne. Dette vil føre til et uønsket resultat (en såkaldt catch 22-situation). |
| --- | --- |

39.

Ifølge forslaget bør alle begæringer om aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger — medmindre den specifikke bestemmelse i første punktum af artikel 4, stk. 5, finder anvendelse — imidlertid vurderes på grundlag af en henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001. En sådan henvisning vil ikke give den nødvendige vejledning med hensyn til afvejning af interesserne. Dette vil føre til et uønsket resultat (en såkaldt catch 22-situation).

| 40. | Endelig skal det bemærkes, at henvisningen til forordning (EF) nr. 45/2001 ikke løser uforeneligheden mellem retten til aktindsigt og forpligtelsen til at godtgøre nødvendigheden af at videregive personoplysninger som fastsat i artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Som Retten i Første Instans udtrykte det i Bavarian Lager-sagen: »Hvis man som en yderligere betingelse efter forordning (EF) nr. 45/2001 kræver, at den begærende part skal godtgøre, at videregivelsen er nødvendig, vil dette være i strid med formålet med forordning (EF) nr. 1049/2001, nemlig at give videst mulig aktindsigt i de dokumenter, som institutionerne har i deres besiddelse« (22). |
| --- | --- |

40.

Endelig skal det bemærkes, at henvisningen til forordning (EF) nr. 45/2001 ikke løser uforeneligheden mellem retten til aktindsigt og forpligtelsen til at godtgøre nødvendigheden af at videregive personoplysninger som fastsat i artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Som Retten i Første Instans udtrykte det i Bavarian Lager-sagen: »Hvis man som en yderligere betingelse efter forordning (EF) nr. 45/2001 kræver, at den begærende part skal godtgøre, at videregivelsen er nødvendig, vil dette være i strid med formålet med forordning (EF) nr. 1049/2001, nemlig at give videst mulig aktindsigt i de dokumenter, som institutionerne har i deres besiddelse« (22).

Anvendelsesområdet for første punktum i artikel 4, stk. 5, er alt for begrænset

| 41. | Første punktum i artikel 4, stk. 5, i forslaget lyder således: »Navne, titler og funktioner for indehavere af offentlige embeder, offentligt ansatte og repræsentanter for interessegrupper, der handler inden for rammerne af deres erhvervsmæssige aktiviteter, udleveres, medmindre udleveringen i betragtning af de særlige omstændigheder ville skade de pågældende personer«. Det indeholder en specifik bestemmelse for visse typer oplysninger, der vedrører en bestemt gruppe personer. |
| --- | --- |

41.

Første punktum i artikel 4, stk. 5, i forslaget lyder således: »Navne, titler og funktioner for indehavere af offentlige embeder, offentligt ansatte og repræsentanter for interessegrupper, der handler inden for rammerne af deres erhvervsmæssige aktiviteter, udleveres, medmindre udleveringen i betragtning af de særlige omstændigheder ville skade de pågældende personer«. Det indeholder en specifik bestemmelse for visse typer oplysninger, der vedrører en bestemt gruppe personer.

| 42. | Som en første indledende bemærkning noterer den tilsynsførende, at der ikke er nogen tvivl om, at første punktum i artikel 4, stk. 5, respekterer retten til aktindsigt. I de situationer, der er omhandlet i dette punktum, vil der normalt blive givet aktindsigt. Efter den tilsynsførendes opfattelse respekterer bestemmelsen også retten til databeskyttelse. Den omfatter den situation, der er behandlet af Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, og tilsvarende situationer. Som Retten udtrykker det: i de nævnte situationer udgør offentliggørelse af navne ikke et indgreb i de pågældende personers privatliv, og disse personer kan ikke have fået den opfattelse, at de ville blive behandlet fortroligt (23). |
| --- | --- |

42.

Som en første indledende bemærkning noterer den tilsynsførende, at der ikke er nogen tvivl om, at første punktum i artikel 4, stk. 5, respekterer retten til aktindsigt. I de situationer, der er omhandlet i dette punktum, vil der normalt blive givet aktindsigt. Efter den tilsynsførendes opfattelse respekterer bestemmelsen også retten til databeskyttelse. Den omfatter den situation, der er behandlet af Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, og tilsvarende situationer. Som Retten udtrykker det: i de nævnte situationer udgør offentliggørelse af navne ikke et indgreb i de pågældende personers privatliv, og disse personer kan ikke have fået den opfattelse, at de ville blive behandlet fortroligt (23).

| 43. | Som anden indledende bemærkning kan det anføres, at bestemmelsen i princippet er klart udformet og opfylder betingelsen om juridisk sikkerhed. Bestemmelsen definerer de forskellige egenskaber, hvori personerne handler, og begrænser de personoplysninger, der kan udleveres. Uanset spørgsmålet om, hvorvidt disse begrænsninger er hensigtsmæssige, er de klart formuleret. De er også i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001: udleveringen af oplysningerne udgør en lovlig behandling — eftersom den bygger på den retlige forpligtelse i artikel 4, stk. 5 — og formålet er begrænset, nemlig indrømmelse af aktindsigt. |
| --- | --- |

43.

Som anden indledende bemærkning kan det anføres, at bestemmelsen i princippet er klart udformet og opfylder betingelsen om juridisk sikkerhed. Bestemmelsen definerer de forskellige egenskaber, hvori personerne handler, og begrænser de personoplysninger, der kan udleveres. Uanset spørgsmålet om, hvorvidt disse begrænsninger er hensigtsmæssige, er de klart formuleret. De er også i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001: udleveringen af oplysningerne udgør en lovlig behandling — eftersom den bygger på den retlige forpligtelse i artikel 4, stk. 5 — og formålet er begrænset, nemlig indrømmelse af aktindsigt.

| 44. | Med hensyn til begrænsningen af den omfattede personkreds skal visse oplysninger om indehavere af offentlige embeder, offentligt ansatte og repræsentanter for interessegrupper udleveres. Det forekommer, at bestemmelsen kun tager sigte på at tage højde for konsekvenserne af dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen. Det spørgsmål melder sig, hvorfor bestemmelsen ikke omhandler en bredere kategori af registrerede i relation til deres erhvervsmæssige aktiviteter. Argumenterne til støtte for den formodning, at personoplysninger normalt bør udleveres, når der er tale om denne erhvervsmæssige relation, gør sig f.eks. også gældende for så vidt angår:






  — | ansatte i den private sektor eller selvstændige, der ikke kan betegnes som repræsentanter for interessegrupper, medmindre der er en grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende |
| --- | --- | --- |

44.

Med hensyn til begrænsningen af den omfattede personkreds skal visse oplysninger om indehavere af offentlige embeder, offentligt ansatte og repræsentanter for interessegrupper udleveres. Det forekommer, at bestemmelsen kun tager sigte på at tage højde for konsekvenserne af dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen. Det spørgsmål melder sig, hvorfor bestemmelsen ikke omhandler en bredere kategori af registrerede i relation til deres erhvervsmæssige aktiviteter. Argumenterne til støtte for den formodning, at personoplysninger normalt bør udleveres, når der er tale om denne erhvervsmæssige relation, gør sig f.eks. også gældende for så vidt angår:

—

ansatte i den private sektor eller selvstændige, der ikke kan betegnes som repræsentanter for interessegrupper, medmindre der er en grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende

| — | akademiske forskere, der præsenterer resultatet af deres forskning |
| --- | --- |

—

akademiske forskere, der præsenterer resultatet af deres forskning

| — | eksperter, der præsenterer deres ekspertiseområde i den offentlige proces |
| --- | --- |

—

eksperter, der præsenterer deres ekspertiseområde i den offentlige proces

| — | lærere og professorer i forbindelse med udøvelsen af deres undervisnings- eller forelæsningsfunktioner. |
| --- | --- |

—

lærere og professorer i forbindelse med udøvelsen af deres undervisnings- eller forelæsningsfunktioner.

| 45. | Disse eksempler taler for, at det ville have været nyttigt at søge at udforme en bredere bestemmelse, der omfatter oplysninger om forskellige kategorier af personer, når de optræder i deres erhvervsmæssige egenskab. |
| --- | --- |

45.

Disse eksempler taler for, at det ville have været nyttigt at søge at udforme en bredere bestemmelse, der omfatter oplysninger om forskellige kategorier af personer, når de optræder i deres erhvervsmæssige egenskab.

| 46. | Den anden — materielle — begrænsning i første punktum i artikel 4, stk. 5, i forslaget vedrører oplysningselementerne. Kun navne, titler og funktioner må udleveres. Dette udelukker oplysninger, der afslører elementer af den pågældende persons private forhold, selv om disse oplysninger ikke kan betegnes som følsomme oplysninger i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 45/2001. Det kunne f.eks. være hjemadresse, telefonnummer og e-mail-adresse eller andre oplysninger — såsom løn og udgifter — vedrørende højtstående embedsmænd eller politikere. |
| --- | --- |

46.

Den anden — materielle — begrænsning i første punktum i artikel 4, stk. 5, i forslaget vedrører oplysningselementerne. Kun navne, titler og funktioner må udleveres. Dette udelukker oplysninger, der afslører elementer af den pågældende persons private forhold, selv om disse oplysninger ikke kan betegnes som følsomme oplysninger i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 45/2001. Det kunne f.eks. være hjemadresse, telefonnummer og e-mail-adresse eller andre oplysninger — såsom løn og udgifter — vedrørende højtstående embedsmænd eller politikere.

| 47. | Bestemmelsen udelukker imidlertid også oplysningselementer, der ikke har noget at gøre med den pågældende persons private forhold, såsom vedkommendes kontoradresse (den fysiske adresse og e-mail-adressen) og mere generiske oplysninger vedrørende personens stilling. |
| --- | --- |

47.

Bestemmelsen udelukker imidlertid også oplysningselementer, der ikke har noget at gøre med den pågældende persons private forhold, såsom vedkommendes kontoradresse (den fysiske adresse og e-mail-adressen) og mere generiske oplysninger vedrørende personens stilling.

| 48. | Et mere grundlæggende problem med tilgangen i forslaget er, at et navn sjældent står alene i et dokument. Navnet er sædvanligvis forbundet med andre oplysninger om personen. Bavarian Lager-sagen handlede f.eks. om aktindsigt i referatet af et møde. Man kan forestille sig, at referatet ikke kun nævner navnene på de personer, der var tilstede ved mødet, men også deres bidrag til diskussionen under mødet. Dette bidrag vil undertiden endog kunne betegnes som følsomme oplysninger i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 45/2001, f.eks. hvis der udtrykkes en politisk holdning. Det er derfor tvivlsomt, om bestemte oplysninger kan betragtes isoleret. |
| --- | --- |

48.

Et mere grundlæggende problem med tilgangen i forslaget er, at et navn sjældent står alene i et dokument. Navnet er sædvanligvis forbundet med andre oplysninger om personen. Bavarian Lager-sagen handlede f.eks. om aktindsigt i referatet af et møde. Man kan forestille sig, at referatet ikke kun nævner navnene på de personer, der var tilstede ved mødet, men også deres bidrag til diskussionen under mødet. Dette bidrag vil undertiden endog kunne betegnes som følsomme oplysninger i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 45/2001, f.eks. hvis der udtrykkes en politisk holdning. Det er derfor tvivlsomt, om bestemte oplysninger kan betragtes isoleret.

IV.   EN ALTERNATIV LØSNING

Nødvendigheden af klar vejledning fra lovgiveren

| 49. | Forordning (EF) nr. 1049/2001 bør i sig selv give vejledning til institutioner og organer, der behandler begæringer om aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger, samtidig med at den fuldt ud skal respektere den rette balance mellem de to grundlæggende rettigheder, der står på spil. |
| --- | --- |

49.

Forordning (EF) nr. 1049/2001 bør i sig selv give vejledning til institutioner og organer, der behandler begæringer om aktindsigt i dokumenter, der indeholder personoplysninger, samtidig med at den fuldt ud skal respektere den rette balance mellem de to grundlæggende rettigheder, der står på spil.

| 50. | Efter den tilsynsførendes mening er der brug for en yderligere diskussion af, hvordan denne vejledning skal udmøntes i en konkret lovbestemmelse. Som det tidligere har vist sig, er dette et spørgsmål, der indebærer vanskelige og grundlæggende overvejelser. Den bør affattes så omhyggeligt som muligt med input fra de forskellige interessenter. |
| --- | --- |

50.

Efter den tilsynsførendes mening er der brug for en yderligere diskussion af, hvordan denne vejledning skal udmøntes i en konkret lovbestemmelse. Som det tidligere har vist sig, er dette et spørgsmål, der indebærer vanskelige og grundlæggende overvejelser. Den bør affattes så omhyggeligt som muligt med input fra de forskellige interessenter.

Den alternative løsning

| 51. | Som bidrag til diskussionen foreslår den tilsynsførende følgende bestemmelse om aktindsigt i personoplysninger:






  1) | Personlige oplysninger udleveres ikke, hvis udleveringen ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Sådan skade opstår ikke:






  a) | hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons erhvervsmæssige aktiviteter, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Som bidrag til diskussionen foreslår den tilsynsførende følgende bestemmelse om aktindsigt i personoplysninger:

1)

Personlige oplysninger udleveres ikke, hvis udleveringen ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Sådan skade opstår ikke:

a)

hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons erhvervsmæssige aktiviteter, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende

| b) | hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende eller andre personer med tilknytning til vedkommende |
| --- | --- |

b)

hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende eller andre personer med tilknytning til vedkommende

| c) | hvis oplysningerne allerede er offentliggjort med den pågældendes samtykke. |
| --- | --- |

c)

hvis oplysningerne allerede er offentliggjort med den pågældendes samtykke.

| 2) | Personoplysninger udleveres dog alligevel, hvis en væsentlig offentlig interesse kræver det. I så fald skal institutionen eller organet præcisere, hvori den offentlige interesse består. Den/det skal begrunde, hvorfor den offentlige interesse i det konkrete tilfælde vejer tungere end hensynet til den pågældende person. |
| --- | --- |

2)

Personoplysninger udleveres dog alligevel, hvis en væsentlig offentlig interesse kræver det. I så fald skal institutionen eller organet præcisere, hvori den offentlige interesse består. Den/det skal begrunde, hvorfor den offentlige interesse i det konkrete tilfælde vejer tungere end hensynet til den pågældende person.

| 3) | Når en institution eller et organ giver afslag på aktindsigt i et dokument under henvisning til stk. 1, skal den/det overveje, om det er muligt at give delvis indsigt i dokumentet. |
| --- | --- |

3)

Når en institution eller et organ giver afslag på aktindsigt i et dokument under henvisning til stk. 1, skal den/det overveje, om det er muligt at give delvis indsigt i dokumentet.

| 52. | Denne bestemmelse kan forklares således: |
| --- | --- |

52.

Denne bestemmelse kan forklares således:

| 53. | Første del af stk. 1 indeholder grundreglen og afspejler behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil. Undtagelsen fra retten til aktindsigt skal kun gælde, hvis udlevering ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Bestemmelsen omhandler privatlivets fred (respekt for privatliv og familieliv som omhandlet i artikel 7 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention) og ikke beskyttelse af oplysninger (som omhandlet i chartrets artikel 8). |
| --- | --- |

53.

Første del af stk. 1 indeholder grundreglen og afspejler behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil. Undtagelsen fra retten til aktindsigt skal kun gælde, hvis udlevering ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Bestemmelsen omhandler privatlivets fred (respekt for privatliv og familieliv som omhandlet i artikel 7 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention) og ikke beskyttelse af oplysninger (som omhandlet i chartrets artikel 8).

| 54. | Der tages imidlertid fuldt hensyn til beskyttelsen af personoplysninger, der er fastlagt i et system af faktorer, der holder hinanden i skak, for at beskytte den registrerede, jf. også punkt 36 ovenfor. Bestemmelsen præciserer den retlige forpligtelse til udlevering af personoplysninger som omhandlet i artikel 5, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

54.

Der tages imidlertid fuldt hensyn til beskyttelsen af personoplysninger, der er fastlagt i et system af faktorer, der holder hinanden i skak, for at beskytte den registrerede, jf. også punkt 36 ovenfor. Bestemmelsen præciserer den retlige forpligtelse til udlevering af personoplysninger som omhandlet i artikel 5, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001.

| 55. | Det skal bemærkes, at forordning (EF) nr. 45/2001 ikke forbyder behandling af personoplysninger, når behandlingen bygger på en retlig begrundelse i henhold til artikel 5, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Anvendelsen af en sådan retlig begrundelse i et konkret tilfælde må undersøges i lyset af menneskerettighedskonventionens artikel 8 og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis. Der bør i denne forbindelse navnlig henvises til Domstolens dom i Österreichischer Rundfunk-sagen (24). Indsættelsen af udtrykket »skade den pågældende persons privatliv eller integritet« i stk. 1 angiver, at det netop er denne test, der afgør, om der skal gives aktindsigt i personoplysninger. |
| --- | --- |

55.

Det skal bemærkes, at forordning (EF) nr. 45/2001 ikke forbyder behandling af personoplysninger, når behandlingen bygger på en retlig begrundelse i henhold til artikel 5, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Anvendelsen af en sådan retlig begrundelse i et konkret tilfælde må undersøges i lyset af menneskerettighedskonventionens artikel 8 og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis. Der bør i denne forbindelse navnlig henvises til Domstolens dom i Österreichischer Rundfunk-sagen (24). Indsættelsen af udtrykket »skade den pågældende persons privatliv eller integritet« i stk. 1 angiver, at det netop er denne test, der afgør, om der skal gives aktindsigt i personoplysninger.

| 56. | Udtrykket »integritet« var også med i den nuværende tekst til artikel 4, stk. 1, litra b), og henviser til en persons fysiske integritet. Det kan være af betydning f.eks. i tilfælde, hvor udlevering af personoplysninger kunne føre til en trussel mod personens fysiske integritet uden direkte relation til vedkommendes privatliv. |
| --- | --- |

56.

Udtrykket »integritet« var også med i den nuværende tekst til artikel 4, stk. 1, litra b), og henviser til en persons fysiske integritet. Det kan være af betydning f.eks. i tilfælde, hvor udlevering af personoplysninger kunne føre til en trussel mod personens fysiske integritet uden direkte relation til vedkommendes privatliv.

| 57. | Anden del af stk. 1 i den foreslåede bestemmelse sigter mod at give vejledning til den institution eller det organ, der skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt. Den skelner mellem tre situationer, hvor udlevering af personoplysninger normalt ikke vil være til skade for den registrerede.






  — | den første situation er den, der er omfattet af første punktum i artikel 4, stk. 5, i Kommissionens forslag. Den er affattet meget bredere og mere funktionelt og tager hensyn til den tilsynsførendes kritiske bemærkninger til den foreliggende tekst. Forslaget anerkender, at der også i denne situation kan foreligge en grund til at formode, at udlevering vil skade personen. I så fald skal EF-institutionen eller EF-organet undersøge, om det er sandsynligt, at denne virkning vil indtræffe. Udgangspunktet er med andre ord, at der gives aktindsigt. Endelig er udtrykket »grund til at formode« (osv.) taget fra artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001 |
| --- | --- | --- |

57.

Anden del af stk. 1 i den foreslåede bestemmelse sigter mod at give vejledning til den institution eller det organ, der skal træffe afgørelse om en begæring om aktindsigt. Den skelner mellem tre situationer, hvor udlevering af personoplysninger normalt ikke vil være til skade for den registrerede.

—

den første situation er den, der er omfattet af første punktum i artikel 4, stk. 5, i Kommissionens forslag. Den er affattet meget bredere og mere funktionelt og tager hensyn til den tilsynsførendes kritiske bemærkninger til den foreliggende tekst. Forslaget anerkender, at der også i denne situation kan foreligge en grund til at formode, at udlevering vil skade personen. I så fald skal EF-institutionen eller EF-organet undersøge, om det er sandsynligt, at denne virkning vil indtræffe. Udgangspunktet er med andre ord, at der gives aktindsigt. Endelig er udtrykket »grund til at formode« (osv.) taget fra artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001

| — | den anden situation tager højde for, at der kan gives endnu bredere adgang, når der er tale om oplysninger om offentlige personer. Det kunne f.eks. være politikere eller andre personer, hvis stilling eller adfærd normalt berettiger en bredere adgang for offentligheden baseret på dens ret til at være underrettet. Her gælder igen den begrænsning, at konklusionen kan være en anden i det konkrete tilfælde. I denne situation bør en eventuel skadelig virkning for pårørende tages med i betragtning |
| --- | --- |

—

den anden situation tager højde for, at der kan gives endnu bredere adgang, når der er tale om oplysninger om offentlige personer. Det kunne f.eks. være politikere eller andre personer, hvis stilling eller adfærd normalt berettiger en bredere adgang for offentligheden baseret på dens ret til at være underrettet. Her gælder igen den begrænsning, at konklusionen kan være en anden i det konkrete tilfælde. I denne situation bør en eventuel skadelig virkning for pårørende tages med i betragtning

| — | den tredje situation angår oplysninger, der allerede befinder sig i det offentlige rum med den registreredes samtykke. Man kan f.eks. forestille sig, at personoplysninger er blevet offentliggjort på et websted eller en blog. |
| --- | --- |

—

den tredje situation angår oplysninger, der allerede befinder sig i det offentlige rum med den registreredes samtykke. Man kan f.eks. forestille sig, at personoplysninger er blevet offentliggjort på et websted eller en blog.

| 58. | Stk. 2 anerkender det forhold, at der kan være en væsentlig offentlig interesse, som kræver, at der gives aktindsigt. Visse oplysninger kan være uundværlige for, at offentligheden kan danne sig en informeret mening om lovgivningsprocessen eller om EU-institutionernes funktion mere generelt. Det kunne f.eks. være om (de økonomiske) forbindelser mellem en institution og visse lobbygrupper. Da dette stykke indeholder en undtagelse fra en undtagelse, er der indsat ekstra sikkerhedsforanstaltninger. I hvert konkret tilfælde skal institutionen eller organet nærmere angive bestemmelsens anvendelse. |
| --- | --- |

58.

Stk. 2 anerkender det forhold, at der kan være en væsentlig offentlig interesse, som kræver, at der gives aktindsigt. Visse oplysninger kan være uundværlige for, at offentligheden kan danne sig en informeret mening om lovgivningsprocessen eller om EU-institutionernes funktion mere generelt. Det kunne f.eks. være om (de økonomiske) forbindelser mellem en institution og visse lobbygrupper. Da dette stykke indeholder en undtagelse fra en undtagelse, er der indsat ekstra sikkerhedsforanstaltninger. I hvert konkret tilfælde skal institutionen eller organet nærmere angive bestemmelsens anvendelse.

| 59. | Stk. 3 pålægger institutionen eller organet at overveje delvis aktindsigt — f.eks. ved at slette navne i dokumenter — som et yderligere middel til at sikre den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil, et middel, der kun bør anvendes, hvis der foreligger en afvisningsgrund. |
| --- | --- |

59.

Stk. 3 pålægger institutionen eller organet at overveje delvis aktindsigt — f.eks. ved at slette navne i dokumenter — som et yderligere middel til at sikre den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil, et middel, der kun bør anvendes, hvis der foreligger en afvisningsgrund.

| 60. | Endelig understreger den tilsynsførende, at denne løsning ville undgå den i punkt 39 beskrevne catch 22-situation. |
| --- | --- |

60.

Endelig understreger den tilsynsførende, at denne løsning ville undgå den i punkt 39 beskrevne catch 22-situation.

V.   BØR FORORDNING (EF) Nr. 45/2001 ÆNDRES?

| 61. | Det følger af dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, at der også er et påtrængende behov for afklaring af forholdet mellem aktindsigt og databeskyttelse på grund af de forskellige fortolkninger, der i denne forbindelse kan gives af artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Striden handlede bl.a. i Bavarian Lager-sagen ved Retten i Første Instans om betydningen af »godtgør nødvendigheden af videregivelsen af personoplysningerne« i forbindelse med aktindsigt. Hvis denne bestemmelse tages helt bogstaveligt, ville det betyde, at den, der ønsker aktindsigt i et dokument i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001, skulle fremlægge en overbevisende grund til at begære et dokument udleveret, hvilket ville være i strid med et af formålene med forordning (EF) nr. 1049/2001, nemlig at give videst mulig aktindsigt i de dokumenter, som institutionerne har i deres besiddelse (25). For at løse dette problem afgjorde Retten i Første Instans, at i de tilfælde, hvor personoplysninger videregives, for at retten til aktindsigt i dokumenter skal finde anvendelse, skal den begærende part ikke godtgøre, at udleveringen er nødvendig. Den udtalte ligeledes, at en videregivelse, som ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 4, stk. 1, litra b), ikke kan være til skade for den berørte persons legitime interesser (26). |
| --- | --- |

61.

Det følger af dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, at der også er et påtrængende behov for afklaring af forholdet mellem aktindsigt og databeskyttelse på grund af de forskellige fortolkninger, der i denne forbindelse kan gives af artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001. Striden handlede bl.a. i Bavarian Lager-sagen ved Retten i Første Instans om betydningen af »godtgør nødvendigheden af videregivelsen af personoplysningerne« i forbindelse med aktindsigt. Hvis denne bestemmelse tages helt bogstaveligt, ville det betyde, at den, der ønsker aktindsigt i et dokument i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001, skulle fremlægge en overbevisende grund til at begære et dokument udleveret, hvilket ville være i strid med et af formålene med forordning (EF) nr. 1049/2001, nemlig at give videst mulig aktindsigt i de dokumenter, som institutionerne har i deres besiddelse (25). For at løse dette problem afgjorde Retten i Første Instans, at i de tilfælde, hvor personoplysninger videregives, for at retten til aktindsigt i dokumenter skal finde anvendelse, skal den begærende part ikke godtgøre, at udleveringen er nødvendig. Den udtalte ligeledes, at en videregivelse, som ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 4, stk. 1, litra b), ikke kan være til skade for den berørte persons legitime interesser (26).

| 62. | Denne løsning var nødvendig for at få de to forordninger til at harmonere på en tilfredsstillende måde, men den anfægtes af Kommissionen i dens appel ved Domstolen. Kommissionen anfører, at »hverken forordning (EF) nr. 45/2001 eller forordning (EF) nr. 1049/2001 [indeholder] nogen bestemmelse, der kræver eller muliggør, at denne bestemmelse (artikel 8, litra b)) sættes ud af kraft med henblik på, at en bestemmelse i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal få virkning« (27). |
| --- | --- |

62.

Denne løsning var nødvendig for at få de to forordninger til at harmonere på en tilfredsstillende måde, men den anfægtes af Kommissionen i dens appel ved Domstolen. Kommissionen anfører, at »hverken forordning (EF) nr. 45/2001 eller forordning (EF) nr. 1049/2001 [indeholder] nogen bestemmelse, der kræver eller muliggør, at denne bestemmelse (artikel 8, litra b)) sættes ud af kraft med henblik på, at en bestemmelse i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal få virkning« (27).

| 63. | Efter den tilsynsførendes mening vil dette spændingsforhold bedst kunne løses ved indsættelse af en betragtning i den ændrede forordning (EF) nr. 1049/2001, der kodificerer afgørelsen fra Retten i Første Instans. En sådan betragtning kunne affattes således: »I de tilfælde, hvor personoplysninger videregives, for at retten til aktindsigt i dokumenter skal finde anvendelse, skal den begærende part ikke godtgøre, at udleveringen er nødvendig med henblik på artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001«. |
| --- | --- |

63.

Efter den tilsynsførendes mening vil dette spændingsforhold bedst kunne løses ved indsættelse af en betragtning i den ændrede forordning (EF) nr. 1049/2001, der kodificerer afgørelsen fra Retten i Første Instans. En sådan betragtning kunne affattes således: »I de tilfælde, hvor personoplysninger videregives, for at retten til aktindsigt i dokumenter skal finde anvendelse, skal den begærende part ikke godtgøre, at udleveringen er nødvendig med henblik på artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001«.

VI.   RET TIL AKTINDSIGT I DOKUMENTER OG RET TIL INDSIGT I EGNE PERSONOPLYSNINGER

| 64. | Retten til aktindsigt i dokumenter som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal holdes ude fra artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001. Retten til aktindsigt som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 giver enhver en generel ret til aktindsigt med hensyn til dokumenter for at sikre åbenhed i forbindelse med offentlige organer. Artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001 er mere begrænset med hensyn til, hvem der har denne ret til aktindsigt, da den kun giver den berørte person denne ret til oplysninger vedrørende den pågældende selv, navnlig med henblik på at sætte de registrerede i stand til at kontrollere oplysninger vedrørende dem selv. Denne ret til indsigt i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001 er ydermere omtalt i artikel 8, stk. 2, i EU's charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

64.

Retten til aktindsigt i dokumenter som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal holdes ude fra artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001. Retten til aktindsigt som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 giver enhver en generel ret til aktindsigt med hensyn til dokumenter for at sikre åbenhed i forbindelse med offentlige organer. Artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001 er mere begrænset med hensyn til, hvem der har denne ret til aktindsigt, da den kun giver den berørte person denne ret til oplysninger vedrørende den pågældende selv, navnlig med henblik på at sætte de registrerede i stand til at kontrollere oplysninger vedrørende dem selv. Denne ret til indsigt i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001 er ydermere omtalt i artikel 8, stk. 2, i EU's charter om grundlæggende rettigheder.

| 65. | På denne baggrund finder den tilsynsførende, at forordning (EF) nr. 1049/2001 bør præcisere, at eksistensen af retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

65.

På denne baggrund finder den tilsynsførende, at forordning (EF) nr. 1049/2001 bør præcisere, at eksistensen af retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001.

| 66. | Den tilsynsførende anbefaler endvidere, at lovgiveren overvejer i den ændrede forordning at indføre en ex officio-indsigt i den registreredes egne personoplysninger. Det sker nemlig i praksis, at folk ikke er klar over, at der findes en ret til indsigt i vedkommendes egne personoplysninger som fastsat i artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001, og derfor begærer aktindsigt på baggrund af forordning (EF) nr. 1049/2001. De kan få afslag på aktindsigt i dokumentet, hvis en af undtagelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse, eller hvis det anses, at en begæring om en konkret aktindsigt ikke ligger inden for nævnte forordnings anvendelsesområde. I et sådant tilfælde, når institutionen eller organet kender begrundelsen bag en sådan begæring (nemlig indsigt i den begærende parts egne personoplysninger), bør det påhvile institutionen at give indsigt ex officio i den begærende parts personoplysninger. |
| --- | --- |

66.

Den tilsynsførende anbefaler endvidere, at lovgiveren overvejer i den ændrede forordning at indføre en ex officio-indsigt i den registreredes egne personoplysninger. Det sker nemlig i praksis, at folk ikke er klar over, at der findes en ret til indsigt i vedkommendes egne personoplysninger som fastsat i artikel 13 i forordning (EF) nr. 45/2001, og derfor begærer aktindsigt på baggrund af forordning (EF) nr. 1049/2001. De kan få afslag på aktindsigt i dokumentet, hvis en af undtagelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse, eller hvis det anses, at en begæring om en konkret aktindsigt ikke ligger inden for nævnte forordnings anvendelsesområde. I et sådant tilfælde, når institutionen eller organet kender begrundelsen bag en sådan begæring (nemlig indsigt i den begærende parts egne personoplysninger), bør det påhvile institutionen at give indsigt ex officio i den begærende parts personoplysninger.

| 67. | Begge aspekter kunne præciseres ved indsættelse af en specifik tilkendegivelse heraf i betragtningerne til den ændrede forordning (EF) nr. 1049/2001, eventuelt i forbindelse med betragtning 11 i den nuværende forordning. En første betragtning (eller del af en betragtning) kunne angive, at retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001. En anden betragtning (eller del af en betragtning) kunne omfatte begrebet ex officio-indsigt i den begærende parts egne personoplysninger. Når en person begærer indsigt i oplysninger vedrørende den pågældende selv, bør institutionen på eget initiativ undersøge, om vedkommende har ret til indsigt i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Begge aspekter kunne præciseres ved indsættelse af en specifik tilkendegivelse heraf i betragtningerne til den ændrede forordning (EF) nr. 1049/2001, eventuelt i forbindelse med betragtning 11 i den nuværende forordning. En første betragtning (eller del af en betragtning) kunne angive, at retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001. En anden betragtning (eller del af en betragtning) kunne omfatte begrebet ex officio-indsigt i den begærende parts egne personoplysninger. Når en person begærer indsigt i oplysninger vedrørende den pågældende selv, bør institutionen på eget initiativ undersøge, om vedkommende har ret til indsigt i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001.

VII.   YDERLIGERE ANVENDELSE AF PERSONOPLYSNINGER, DER ER INDEHOLDT I OFFENTLIGE DOKUMENTER

| 68. | Et andet spørgsmål, der skal tages stilling til og eventuelt afklares i Kommissionens forslag, er spørgsmålet om yderligere anvendelse af personoplysninger, der er indeholdt i offentlige dokumenter. Når der gives aktindsigt i dokumenter, kan anvendelsen af personoplysninger indeholdt deri være underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig forordning (EF) nr. 45/2001 og den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Videreanvendelse, formidling og senere behandling af disse personoplysninger foretaget af den begærende part, af de institutioner, der giver aktindsigt, eller af tredjemand, som har adgang til dokumentet, bør ske inden for rammerne af den gældende databeskyttelseslovgivning. |
| --- | --- |

68.

Et andet spørgsmål, der skal tages stilling til og eventuelt afklares i Kommissionens forslag, er spørgsmålet om yderligere anvendelse af personoplysninger, der er indeholdt i offentlige dokumenter. Når der gives aktindsigt i dokumenter, kan anvendelsen af personoplysninger indeholdt deri være underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig forordning (EF) nr. 45/2001 og den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Videreanvendelse, formidling og senere behandling af disse personoplysninger foretaget af den begærende part, af de institutioner, der giver aktindsigt, eller af tredjemand, som har adgang til dokumentet, bør ske inden for rammerne af den gældende databeskyttelseslovgivning.

| 69. | Hvis en liste med navne og kontaktoplysninger på offentligt ansatte udleveres i forlængelse af en begæring om aktindsigt, bør denne liste f.eks. ikke anvendes for at målrette en marketingkampagne mod de pågældende ansatte eller for at profilere dem, medmindre det sker i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning. |
| --- | --- |

69.

Hvis en liste med navne og kontaktoplysninger på offentligt ansatte udleveres i forlængelse af en begæring om aktindsigt, bør denne liste f.eks. ikke anvendes for at målrette en marketingkampagne mod de pågældende ansatte eller for at profilere dem, medmindre det sker i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning.

| 70. | Det må derfor tilrådes, at lovgiveren benytter denne anledning til at fremhæve dette forhold. Denne tilgang vil være i overensstemmelse med lovgiverens valg i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer. I dette direktiv er fuld overensstemmelse med principperne om beskyttelse af personoplysninger i henhold til direktiv 95/46/EF en af de udtrykkeligt nævnte betingelser for videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (28). |
| --- | --- |

70.

Det må derfor tilrådes, at lovgiveren benytter denne anledning til at fremhæve dette forhold. Denne tilgang vil være i overensstemmelse med lovgiverens valg i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer. I dette direktiv er fuld overensstemmelse med principperne om beskyttelse af personoplysninger i henhold til direktiv 95/46/EF en af de udtrykkeligt nævnte betingelser for videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (28).

| 71. | På denne baggrund foreslår den tilsynsførende, at der indsættes en betragtning med følgende ordlyd: »Når der gives aktindsigt i dokumenter, er videreanvendelsen af personoplysninger indeholdt deri underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF«. |
| --- | --- |

71.

På denne baggrund foreslår den tilsynsførende, at der indsættes en betragtning med følgende ordlyd: »Når der gives aktindsigt i dokumenter, er videreanvendelsen af personoplysninger indeholdt deri underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF«.

VIII.   KONKLUSION

| 72. | Den tilsynsførendes opmærksomhed er navnlig blevet vakt af, at forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter indeholder en bestemmelse om det delikate forhold mellem aktindsigt og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger, nemlig artikel 4, stk. 5. Denne udtalelse støtter i et vist omfang begrundelserne for at erstatte den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), med en ny bestemmelse, men støtter ikke selve bestemmelsen. |
| --- | --- |

72.

Den tilsynsførendes opmærksomhed er navnlig blevet vakt af, at forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter indeholder en bestemmelse om det delikate forhold mellem aktindsigt og retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger, nemlig artikel 4, stk. 5. Denne udtalelse støtter i et vist omfang begrundelserne for at erstatte den nuværende artikel 4, stk. 1, litra b), med en ny bestemmelse, men støtter ikke selve bestemmelsen.

| 73. | Bestemmelsen kritiseres af følgende grunde:






  1) | Den tilsynsførende er ikke overbevist om, at dette er det rette tidspunkt til at foretage en ændring, mens en appel stadig verserer ved Domstolen. Grundlæggende spørgsmål står på spil i denne appel. |
| --- | --- | --- |

73.

Bestemmelsen kritiseres af følgende grunde:

1)

Den tilsynsførende er ikke overbevist om, at dette er det rette tidspunkt til at foretage en ændring, mens en appel stadig verserer ved Domstolen. Grundlæggende spørgsmål står på spil i denne appel.

| 2) | Forslaget er ikke den rigtige løsning. Det består af en generel regel (andet punktum i artikel 4, stk. 5, som:






  — | ikke afspejler dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen |
| --- | --- | --- |

2)

Forslaget er ikke den rigtige løsning. Det består af en generel regel (andet punktum i artikel 4, stk. 5, som:

—

ikke afspejler dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen

| — | ikke tilgodeser behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil |
| --- | --- |

—

ikke tilgodeser behovet for den rette balance mellem de grundlæggende rettigheder, der står på spil

| — | ikke er holdbar, da den henviser til EF-lovgivning om databeskyttelse, der ikke giver et klart svar, når der skal træffes en afgørelse om aktindsigt. |
| --- | --- |

—

ikke er holdbar, da den henviser til EF-lovgivning om databeskyttelse, der ikke giver et klart svar, når der skal træffes en afgørelse om aktindsigt.

| 3) | Det indeholder en specifik regel (første punktum i artikel 4, stk. 5, der i princippet er klart udformet, men har et alt for begrænset anvendelsesområde. |
| --- | --- |

3)

Det indeholder en specifik regel (første punktum i artikel 4, stk. 5, der i princippet er klart udformet, men har et alt for begrænset anvendelsesområde.

| 74. | Som bidrag til diskussionen foreslår den tilsynsførende følgende undtagelse fra aktindsigt i personoplysninger:






  1) | Personlige oplysninger udleveres ikke, hvis udleveringen ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Sådan skade opstår ikke:







  a) | hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons erhvervsmæssige aktiviteter, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende |
| --- | --- | --- | --- |

74.

Som bidrag til diskussionen foreslår den tilsynsførende følgende undtagelse fra aktindsigt i personoplysninger:

1)

Personlige oplysninger udleveres ikke, hvis udleveringen ville skade den pågældende persons privatliv eller integritet. Sådan skade opstår ikke:

a)

hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons erhvervsmæssige aktiviteter, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende

| b) | hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende eller andre personer med tilknytning til vedkommende |
| --- | --- |

b)

hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der i betragtning af de særlige omstændigheder er grund til at formode, at udlevering ville skade den pågældende eller andre personer med tilknytning til vedkommende

| c) | hvis oplysningerne allerede er offentliggjort med den pågældendes samtykke. |
| --- | --- |

c)

hvis oplysningerne allerede er offentliggjort med den pågældendes samtykke.

| 2) | Personoplysninger udleveres dog alligevel, hvis en væsentlig offentlig interesse kræver det. I så fald skal institutionen eller organet præcisere, hvori den offentlige interesse består. Den/det skal begrunde, hvorfor den offentlige interesse i det konkrete tilfælde vejer tungere end hensynet til den pågældende person. |
| --- | --- |

2)

Personoplysninger udleveres dog alligevel, hvis en væsentlig offentlig interesse kræver det. I så fald skal institutionen eller organet præcisere, hvori den offentlige interesse består. Den/det skal begrunde, hvorfor den offentlige interesse i det konkrete tilfælde vejer tungere end hensynet til den pågældende person.

| 3) | Når en institution eller et organ giver afslag på aktindsigt i et dokument under henvisning til stk. 1, skal den/det overveje, om det er muligt at give delvis indsigt i dokumentet. |
| --- | --- |

3)

Når en institution eller et organ giver afslag på aktindsigt i et dokument under henvisning til stk. 1, skal den/det overveje, om det er muligt at give delvis indsigt i dokumentet.

| 75. | Udtalelsen påpeger flere andre punkter, hvor der er behov for præcisering af forordningen om aktindsigt, hovedsagelig med hensyn til dens forhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001. Disse præciseringer kan ske ved indsættelse af betragtninger eller eventuelt lovbestemmelser om følgende spørgsmål:






  a) | begrebet dokument med henblik på at sikre den bredest mulige anvendelse af forordningen om aktindsigt |
| --- | --- | --- |

75.

Udtalelsen påpeger flere andre punkter, hvor der er behov for præcisering af forordningen om aktindsigt, hovedsagelig med hensyn til dens forhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001. Disse præciseringer kan ske ved indsættelse af betragtninger eller eventuelt lovbestemmelser om følgende spørgsmål:

a)

begrebet dokument med henblik på at sikre den bredest mulige anvendelse af forordningen om aktindsigt

| b) | fortolkningen af artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001 i forbindelse med aktindsigt for at sikre, at den, der begærer aktindsigt, ikke skal godtgøre, at udleveringen er nødvendig |
| --- | --- |

b)

fortolkningen af artikel 8, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001 i forbindelse med aktindsigt for at sikre, at den, der begærer aktindsigt, ikke skal godtgøre, at udleveringen er nødvendig

| c) | forholdet mellem retten til aktindsigt i dokumenter og retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 for at sikre, at retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger |
| --- | --- |

c)

forholdet mellem retten til aktindsigt i dokumenter og retten til indsigt i egne personoplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 for at sikre, at retten til aktindsigt i dokumenter ikke berører retten til indsigt i egne personoplysninger

| d) | forpligtelsen for en institution til på eget initiativ at undersøge, om personen har ret til indsigt i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001, når vedkommende begærer indsigt i oplysninger vedrørende den pågældende selv i henhold til forordningen om aktindsigt |
| --- | --- |

d)

forpligtelsen for en institution til på eget initiativ at undersøge, om personen har ret til indsigt i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001, når vedkommende begærer indsigt i oplysninger vedrørende den pågældende selv i henhold til forordningen om aktindsigt

| e) | videreanvendelsen af personoplysninger, der er indeholdt i offentlige dokumenter, for at sikre, at denne videreanvendelse er underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

e)

videreanvendelsen af personoplysninger, der er indeholdt i offentlige dokumenter, for at sikre, at denne videreanvendelse er underlagt de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2008.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2008) 229 endelig.

3

(4)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

4

(5)  Referat af Kommissionens møde nr. 1721 af 9. november 2005, pkt. 6; se også dokument SEK(2005) 1300 og SEK(2005) 1301.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  Dom af 25. april 2007 i sag T-264/04 WWF European Policy Programme mod Rådet, præmis 61.

7

(8)  Dom af 8. november 2007 i sag T-194/04, Bavarian Lager mod Kommissionen. To andre verserende sager vedrører samme spørgsmål.

8

(9)  Verserende sag C-28/08 P, Kommissionen mod Bavarian Lager, EUT C 79, s. 21.

9

(10)  Det står klart, at det ligger inden for lovgiverens skønsbeføjelse at ændre teksten til en retsakt. Den omstændighed, at fortolkningen af teksten er genstand for en tvist ved Domstolen, ændrer ikke ved dette.

10

(11)  Nærmere om denne balance, se nedenfor punkt 31-37.

11

(12)  Fordi den rykker testen fra forordning (EF) nr. 1049/2001 til forordning (EF) nr. 45/2001.

12

(13)  Udtalelse nr. 5/2001 om den særlige rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet i fortsættelse af forslaget til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 713/98/IJH, 17.5.2001, WP 44, der findes på gruppens websted.

13

(14)  Artikel 3, litra f), i udkastet til konvention, som Europarådet er ved at lægge sidste hånd på. Det seneste udkast er tilgængeligt på adressen:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Artikel 1 og betragtning 4 i forordningen; betragtning 4 omnummereres til betragtning 6 efter ændring af forordningen i overensstemmelse med forslaget.

15

(16)  Betragtning 11 i forordningen; betragtning 11 omnummereres til betragtning 17 efter ændring af forordningen i overensstemmelse med forslaget.

16

(17)  Præmis 94 i dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen og den retspraksis, der er omtalt dér.

17

(18)  Præmis 107 i dommen fra Retten i Første Instans i Bavarian Lager-sagen, uddybet i punkt 40 nedenfor.

18

(19)  Jf. i denne forbindelse navnlig Domstolens dom i Österreichischer Rundfunk-sagen.

19

(20)  Præmis 98 i dommen.

20

(21)  For en mere udførlig redegørelse vedrørende artikel 5 henvises der til den tilsynsførendes baggrundspapir.

21

(22)  Præmis 107 i dommen fra Retten i Første Instans. NB: artikel 8 i forordning (EF) nr. 45/2001 pålægger også andre forpligtelser, men de volder ingen problemer i den foreliggende kontekst.

22

NB

(23)  Jf. navnlig præmis 131, 132 og 137 i dommen.

23

(24)  Domstolens dom af 20. maj 2003, Rechnungshof (C-465/00) mod Österreichischer Rundfunk m.fl. og Christa Neukomm (C-138/01) og Joseph Lauermann (C-139/01) mod Österreichischer Rundfunk, forenede sager C-465/00, C-138/01 og C-139/01 (Saml. 2003, s. I-4989).

24

(25)  Jf. præmis 107 i dommen fra Retten i Første Instans.

25

(26)  Jf. præmis 107 og 108 i dommen fra Retten i Første Instans.

26

(27)  Jf. Kommissionens anbringende i sag C-28/08 P, der er nævnt i fodnote 7.

27

(28)  Jf. betragtning 21 og artikel 1, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 90).

28

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/18

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 2/04)

| Godkendelsesdato | 8.10.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 679/07 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Retsgrundlag | Régime N 121/06 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte, tilbagebetalingspligtigt tilskud |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 63,638 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | 4 år |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Godkendelsesdato

8.10.2008

Sag nr.

N 679/07

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Retsgrundlag

Régime N 121/06

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte, tilbagebetalingspligtigt tilskud

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 63,638 mio. EUR

Støtteintensitet

50 %

Varighed

4 år

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 5.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 234/08 |
| Medlemsstat | Sverige |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Retsgrundlag | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 15,5 mio. SEK |
| Støtteintensitet | 60 % |
| Varighed | 1.7.2008-30.6.2013 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Godkendelsesdato

5.11.2008

Sag nr.

N 234/08

Medlemsstat

Sverige

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Stöd för investeringar i solvärme

Retsgrundlag

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 15,5 mio. SEK

Støtteintensitet

60 %

Varighed

1.7.2008-30.6.2013

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 18.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 256/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Brandenburg |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Retsgrundlag | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, innovation |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 11,66 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 70 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 80 % |
| Varighed | 2008-31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Godkendelsesdato

18.11.2008

Sag nr.

N 256/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Brandenburg

Titel (og/eller modtagerens navn)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Retsgrundlag

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, innovation

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 11,66 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 70 mio. EUR

Støtteintensitet

80 %

Varighed

2008-31.12.2013

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/21

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2009/C 2/05)

| Vedtagelsesdato | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Programma Beheer |
| Retsgrundlag | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Foranstaltningens art | Ordning vedrørende naturforvaltning, investeringsstøtte, kompensationsstøtte, støtte til miljøvenligt landbrug og skovbrug, teknisk støtte |
| Formål | Vedligeholdelse, genopretning og pleje af naturområder, traditionelle landskaber |
| Støtteform | Kompensation for de faktiske udgifter til aktiviteterne og for indtægtstab i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger |
| Budget | Højst fra 28 mio. EUR om året i 2000 til 58 mio. EUR om året i 2013 |
| Støtteintensitet | Højst 100 % af de faktiske udgifter |
| Varighed | 1.1.2000-31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Jordejere, landbrug, primærproduktion, skovbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Vedtagelsesdato

26.11.2008

Sag nr.

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Programma Beheer

Retsgrundlag

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Foranstaltningens art

Ordning vedrørende naturforvaltning, investeringsstøtte, kompensationsstøtte, støtte til miljøvenligt landbrug og skovbrug, teknisk støtte

Formål

Vedligeholdelse, genopretning og pleje af naturområder, traditionelle landskaber

Støtteform

Kompensation for de faktiske udgifter til aktiviteterne og for indtægtstab i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger

Budget

Højst fra 28 mio. EUR om året i 2000 til 58 mio. EUR om året i 2013

Støtteintensitet

Højst 100 % af de faktiske udgifter

Varighed

1.1.2000-31.12.2013

Erhvervssektorer

Jordejere, landbrug, primærproduktion, skovbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 14/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | England |
| Støtteordning | Natural England Management Agreement Scheme |
| Retsgrundlag | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | At bevare og forbedre det naturlige miljø |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 250 mio. GBP |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | 2008-2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Vedtagelsesdato

26.11.2008

Sag nr.

N 14/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

England

Støtteordning

Natural England Management Agreement Scheme

Retsgrundlag

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

At bevare og forbedre det naturlige miljø

Støtteform

Støtte

Budget

250 mio. GBP

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

2008-2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 380/08 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lombardia |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Retsgrundlag | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Forbedring af skovene og oprettelse af multifunktionelle grønne systemer |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 200 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Skovbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Vedtagelsesdato

26.11.2008

Sag nr.

N 380/08

Medlemsstat

Italien

Region

Lombardia

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Retsgrundlag

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Forbedring af skovene og oprettelse af multifunktionelle grønne systemer

Støtteform

Direkte støtte

Budget

200 000 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Erhvervssektorer

Skovbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/23

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2009/C 2/06)

| Vedtagelsesdato | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 645/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Retsgrundlag | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Kompensation for tab som følge af en ekstraordinær begivenhed |
| Støtteform | Direkte støtte og skattelempelser |
| Budget | 2 287 535 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 80 % |
| Varighed | Ad hoc |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Vedtagelsesdato

4.12.2008

Sag nr.

N 645/07

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Retsgrundlag

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Kompensation for tab som følge af en ekstraordinær begivenhed

Støtteform

Direkte støtte og skattelempelser

Budget

2 287 535 EUR

Støtteintensitet

Højst 80 %

Varighed

Ad hoc

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 358/08 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Retsgrundlag | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Foranstaltningens art | Garantier |
| Formål | Foranstaltningen omfatter generelle subsidier til landbrugssektoren i form af garantier med henblik på at støtte investeringer inden for genopretning, overtagelse, bevarelse eller forbedring af små og mellemstore landbrugsvirksomheder |
| Støtteform | Efter betaling af en præmie, garanti på 80 % for et lån til landbrugsinvesteringer |
| Budget | De faktiske betalinger i forbindelse med garantierne vil højst beløbe sig til i gennemsnit 3,6 mio. EUR om året |
| Støtteintensitet | Generel garanti: 3,33 %, garanti for unge landbrugere: 5,83 %, garanti+: 3,33 %, garanti+ for ikke-præferentielle lån: 3,15 % |
| Varighed | 2009-2014 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Vedtagelsesdato

4.12.2008

Sag nr.

N 358/08

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Garantstelling landbouwondernemingen

Retsgrundlag

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Foranstaltningens art

Garantier

Formål

Foranstaltningen omfatter generelle subsidier til landbrugssektoren i form af garantier med henblik på at støtte investeringer inden for genopretning, overtagelse, bevarelse eller forbedring af små og mellemstore landbrugsvirksomheder

Støtteform

Efter betaling af en præmie, garanti på 80 % for et lån til landbrugsinvesteringer

Budget

De faktiske betalinger i forbindelse med garantierne vil højst beløbe sig til i gennemsnit 3,6 mio. EUR om året

Støtteintensitet

Generel garanti: 3,33 %, garanti for unge landbrugere: 5,83 %, garanti+: 3,33 %, garanti+ for ikke-præferentielle lån: 3,15 %

Varighed

2009-2014

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/25

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

2,5 % pr. 1. januar 2009

Euroens vekselkurs (2)

6. januar 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3332 |
| JPY | japanske yen | 125,84 |
| DKK | danske kroner | 7,4530 |
| GBP | pund sterling | 0,91760 |
| SEK | svenske kroner | 10,5675 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5018 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,3850 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,410 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 266,67 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7070 |
| PLN | polske zloty | 4,0200 |
| RON | rumænske lei | 4,0675 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0256 |
| AUD | australske dollar | 1,8727 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5850 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3369 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,2700 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9719 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 753,58 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,4521 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,1138 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2835 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 665,20 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6789 |
| PHP | filippinske pesos | 62,570 |
| RUB | russiske rubler | 38,8859 |
| THB | thailandske bath | 46,755 |
| BRL | brasilianske real | 2,9517 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,7949 |
| INR | indisk rupee | 64,8270 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3332

JPY

japanske yen

125,84

DKK

danske kroner

7,4530

GBP

pund sterling

0,91760

SEK

svenske kroner

10,5675

CHF

schweiziske franc

1,5018

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,3850

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,410

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

266,67

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7070

PLN

polske zloty

4,0200

RON

rumænske lei

4,0675

TRY

tyrkiske lira

2,0256

AUD

australske dollar

1,8727

CAD

canadiske dollar

1,5850

HKD

hongkongske dollar

10,3369

NZD

newzealandske dollar

2,2700

SGD

singaporeanske dollar

1,9719

KRW

sydkoreanske won

1 753,58

ZAR

sydafrikanske rand

12,4521

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,1138

HRK

kroatiske kuna

7,2835

IDR

indonesiske rupiah

14 665,20

MYR

malaysiske ringgit

4,6789

PHP

filippinske pesos

62,570

RUB

russiske rubler

38,8859

THB

thailandske bath

46,755

BRL

brasilianske real

2,9517

MXN

mexicanske pesos

17,7949

INR

indisk rupee

64,8270

---

(1)

Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 2/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---