# Az Európai Unió C 310/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 310 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. december 5. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 310

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. december 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2008/C 310/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság által, az Eurojust megerősítéséről és a 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából indított kezdeményezésről | 1 |
| 2008/C 310/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai adatvédelmi biztos

2008/C 310/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság által, az Eurojust megerősítéséről és a 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából indított kezdeményezésről

1

2008/C 310/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

9

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 310/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5333 – Bell/Zimbo) (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 310/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5376 – Greenvision Ambiente/Itochu/JV) (
  1
  ) | 13 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 310/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5333 – Bell/Zimbo) (
  1
  )

1

13

2008/C 310/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5376 – Greenvision Ambiente/Itochu/JV) (
  1
  )

1

13

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 310/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 14 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 310/05

Euro-átváltási árfolyamok

14

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 310/06 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 15 |
| 2008/C 310/07 | A Bizottság közleménye a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó, kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességről szóló 88/97/EK bizottsági rendelet alapján vizsgált felek jegyzékének frissítéséről | 19 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 310/08 | A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászati kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. Permis d'Est Champagne – iránti kérelemről)
   (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 310/09 | Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.402 – RWE Gázpiac lezárása ügyben (
  1
  ) | 23 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 310/10 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 25 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 310/06

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

15

2008/C 310/07

A Bizottság közleménye a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó, kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességről szóló 88/97/EK bizottsági rendelet alapján vizsgált felek jegyzékének frissítéséről

19

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 310/08

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászati kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. Permis d'Est Champagne – iránti kérelemről)
   (
  1
  )

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászati kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. Permis d'Est Champagne – iránti kérelemről)

1

21

2008/C 310/09

Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.402 – RWE Gázpiac lezárása ügyben (
  1
  )

1

23

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2008/C 310/10

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 310/11 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 310/11

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai adatvédelmi biztos

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság által, az Eurojust megerősítéséről és a 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából indított kezdeményezésről

(2008/C 310/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   ELŐZETES ÉSZREVÉTELEK

| 1. | A Hivatalos Lapban 2008. február 27-én közzétették az Eurojust megerősítéséről és a 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából 14 tagállam által indított kezdeményezést (1). |
| --- | --- |

1.

A Hivatalos Lapban 2008. február 27-én közzétették az Eurojust megerősítéséről és a 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából 14 tagállam által indított kezdeményezést (1).

| 2. | Az adatvédelmi biztos tanácsát nem kérték ki ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatban. Ezért saját kezdeményezésére közli ezt a véleményt, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi határozat elfogadását célzó kezdeményezésre („Prümi Szerződés”), valamint az említett tanácsi határozat végrehajtásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezésre vonatkozó véleményekhez (2) hasonlóan. Az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ezt a véleményt meg kell említeni a tanácsi határozat preambulumában, ugyanúgy, ahogy a Bizottság javaslata alapján elfogadott számos más jogi eszköz is megemlíti a véleményét. |
| --- | --- |

2.

Az adatvédelmi biztos tanácsát nem kérték ki ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatban. Ezért saját kezdeményezésére közli ezt a véleményt, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi határozat elfogadását célzó kezdeményezésre („Prümi Szerződés”), valamint az említett tanácsi határozat végrehajtásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezésre vonatkozó véleményekhez (2) hasonlóan. Az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ezt a véleményt meg kell említeni a tanácsi határozat preambulumában, ugyanúgy, ahogy a Bizottság javaslata alapján elfogadott számos más jogi eszköz is megemlíti a véleményét.

| 3. | Ha valamely tagállam vagy tagállamok csoportja az EU-Szerződés VI. címe alapján jogalkotási intézkedést kezdeményez, nem köteles ugyan kikérni az adatvédelmi biztos tanácsát, viszont a vonatkozó szabályok nem is zárják ki a tanácskérés lehetőségét. Az adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a tagállamok a jelen esetben nem kérték ki a tanácsát, mivel a kezdeményezés jelentős része a személyes adatok feldolgozásának feltételeivel foglalkozik. |
| --- | --- |

3.

Ha valamely tagállam vagy tagállamok csoportja az EU-Szerződés VI. címe alapján jogalkotási intézkedést kezdeményez, nem köteles ugyan kikérni az adatvédelmi biztos tanácsát, viszont a vonatkozó szabályok nem is zárják ki a tanácskérés lehetőségét. Az adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a tagállamok a jelen esetben nem kérték ki a tanácsát, mivel a kezdeményezés jelentős része a személyes adatok feldolgozásának feltételeivel foglalkozik.

| 4. | Hasonlóképpen sajnálja, hogy a kezdeményezéshez nem kapcsolódik hatásvizsgálat (3). A hatásvizsgálat nélkülözhetetlen az átláthatóság fokozásához és általánosabban a jogalkotási eljárás színvonalának emeléséhez. Az Európai Unió polgárai számára nehezen érthető, hogy ez miért szokásos része a jogalkotási folyamatnak akkor, ha a Bizottság nyújt be javaslatot, és miért nem az, ha a tagállamok a kezdeményezők. |
| --- | --- |

4.

Hasonlóképpen sajnálja, hogy a kezdeményezéshez nem kapcsolódik hatásvizsgálat (3). A hatásvizsgálat nélkülözhetetlen az átláthatóság fokozásához és általánosabban a jogalkotási eljárás színvonalának emeléséhez. Az Európai Unió polgárai számára nehezen érthető, hogy ez miért szokásos része a jogalkotási folyamatnak akkor, ha a Bizottság nyújt be javaslatot, és miért nem az, ha a tagállamok a kezdeményezők.

| 5. | A jelen esetben a kísérő dokumentumok igazolhatták volna a 2002/187/IB határozat módosításának sürgősségét. Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy a kezdeményezés célja az volt, hogy még a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően sor kerüljön a jogi eszköz elfogadására. Ez a szerződés ugyanis az Eurojust jogállásának megváltozásához vezet, többek között az EU-Szerződés pillérekre épülő szerkezetének megszűnése következtében. |
| --- | --- |

5.

A jelen esetben a kísérő dokumentumok igazolhatták volna a 2002/187/IB határozat módosításának sürgősségét. Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy a kezdeményezés célja az volt, hogy még a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően sor kerüljön a jogi eszköz elfogadására. Ez a szerződés ugyanis az Eurojust jogállásának megváltozásához vezet, többek között az EU-Szerződés pillérekre épülő szerkezetének megszűnése következtében.

| 6. | Utolsó előzetes észrevételként az adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ez a 14 tagállam egy második, az előzőhöz szorosan kapcsolódó kezdeményezést (4) is előterjesztett, amelynek célja az Európai Igazságügyi Hálózatról szóló tanácsi határozat elfogadása. Az adatvédelmi biztos ez utóbbi kezdeményezésről nem nyilvánít véleményt, mert a személyes adatok védelme szempontjából kisebb jelentőséggel bír. Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül terjesztett információ ugyanis – amint a kezdeményezés 8. cikke sugallja – általában nem személyes adatokra vonatkozik. |
| --- | --- |

6.

Utolsó előzetes észrevételként az adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ez a 14 tagállam egy második, az előzőhöz szorosan kapcsolódó kezdeményezést (4) is előterjesztett, amelynek célja az Európai Igazságügyi Hálózatról szóló tanácsi határozat elfogadása. Az adatvédelmi biztos ez utóbbi kezdeményezésről nem nyilvánít véleményt, mert a személyes adatok védelme szempontjából kisebb jelentőséggel bír. Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül terjesztett információ ugyanis – amint a kezdeményezés 8. cikke sugallja – általában nem személyes adatokra vonatkozik.

II.   ÁLTALÁNOS SZEMPONTOK

A kezdeményezés összefüggéseiben vizsgálva

| 7. | A kezdeményezés célja – amint a preambulum megállapítja –, hogy tovább fokozza az Eurojust működésének hatékonyságát. Ez a cél olyan keretbe illeszkedik, amelyben az Eurojust továbbfejlesztését a szervezet számára logikus lépésnek tekintik. Az Európai Tanács már a 2004. novemberi hágai programban (5) felkérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az Eurojust továbbfejlesztését. A Bizottság 2007. októberében az Eurojustnak és az Európai Igazságügyi Hálózatnak a szervezett bűnözés és a terrorizmus ellen az Európai Unióban folytatott küzdelemben játszott szerepéről szóló közleményt (6) nyújtott be a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A közlemény megállapítja, hogy az Eurojustról szóló határozat módosítására van szükség ahhoz, hogy az Eurojust továbbfejleszthesse együttműködő képességét, és megszilárdítsa Európában a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben betöltött alapvető szerepét. |
| --- | --- |

7.

A kezdeményezés célja – amint a preambulum megállapítja –, hogy tovább fokozza az Eurojust működésének hatékonyságát. Ez a cél olyan keretbe illeszkedik, amelyben az Eurojust továbbfejlesztését a szervezet számára logikus lépésnek tekintik. Az Európai Tanács már a 2004. novemberi hágai programban (5) felkérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az Eurojust továbbfejlesztését. A Bizottság 2007. októberében az Eurojustnak és az Európai Igazságügyi Hálózatnak a szervezett bűnözés és a terrorizmus ellen az Európai Unióban folytatott küzdelemben játszott szerepéről szóló közleményt (6) nyújtott be a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A közlemény megállapítja, hogy az Eurojustról szóló határozat módosítására van szükség ahhoz, hogy az Eurojust továbbfejleszthesse együttműködő képességét, és megszilárdítsa Európában a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben betöltött alapvető szerepét.

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra is, hogy az Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 85. cikke a jelenlegi jogalaphoz, azaz az EU-Szerződés 31. cikkének (2) bekezdéséhez képest kiszélesíti az Eurojust jogalapját. Az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke megemlíti többek között a nyomozások megindítását. Az Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke pedig megállapítja, hogy a Tanács az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra is, hogy az Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 85. cikke a jelenlegi jogalaphoz, azaz az EU-Szerződés 31. cikkének (2) bekezdéséhez képest kiszélesíti az Eurojust jogalapját. Az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke megemlíti többek között a nyomozások megindítását. Az Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke pedig megállapítja, hogy a Tanács az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre.

| 9. | A közlemény megállapítja, hogy az Eurojust működési mérlege pozitív. Az általa kezelt ügyek száma folyamatosan növekszik. A közlemény azonban kitér arra is, hogy ehhez a fejlődéshez szükséges, hogy a nemzeti tagoknak és az Eurojust testületének a hatáskörét tisztázzák és megerősítsék. A közlemény elemzi a jelenlegi keret hiányosságait, amely nem biztosít elegendő hatáskört a nemzeti tagoknak és a testületnek. |
| --- | --- |

9.

A közlemény megállapítja, hogy az Eurojust működési mérlege pozitív. Az általa kezelt ügyek száma folyamatosan növekszik. A közlemény azonban kitér arra is, hogy ehhez a fejlődéshez szükséges, hogy a nemzeti tagoknak és az Eurojust testületének a hatáskörét tisztázzák és megerősítsék. A közlemény elemzi a jelenlegi keret hiányosságait, amely nem biztosít elegendő hatáskört a nemzeti tagoknak és a testületnek.

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos elfogadja, hogy szükség van az Eurojust jogi keretének továbbfejlesztésére ahhoz, hogy az hatékonyabb legyen. Fejlődő szervezetről van szó. A bűnügyi nyomozásban és a büntetőeljárásokban betöltött szerepe növekszik, és növekednie is kell ahhoz, hogy az Eurojust e terület lényeges szereplőjévé váljék. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos elfogadja, hogy szükség van az Eurojust jogi keretének továbbfejlesztésére ahhoz, hogy az hatékonyabb legyen. Fejlődő szervezetről van szó. A bűnügyi nyomozásban és a büntetőeljárásokban betöltött szerepe növekszik, és növekednie is kell ahhoz, hogy az Eurojust e terület lényeges szereplőjévé váljék.

Az Eurojust információs helyzete

| 11. | A közlemény kiemeli, hogy az információhoz való hozzájutás alapvető fontosságú. Innen szemlélve logikus, hogy a kezdeményezésben javasolt számos módosítás az Eurojust információs helyzetével (7) kapcsolatos. Az európai adatvédelmi biztos e véleménye különösen erre a kérdésre összpontosít, mivel a személyes adatok gyűjtése, tárolása és cseréje is ide tartozik. E tekintetben lényeges még, hogy a közlemény második része az Eurojust és egyéb szereplők között a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén fennálló kapcsolatokkal foglalkozik. E kapcsolatok javítása a kezdeményezésben is központi szerepet kap, és e vélemény is fontos tényezőként kezeli. |
| --- | --- |

11.

A közlemény kiemeli, hogy az információhoz való hozzájutás alapvető fontosságú. Innen szemlélve logikus, hogy a kezdeményezésben javasolt számos módosítás az Eurojust információs helyzetével (7) kapcsolatos. Az európai adatvédelmi biztos e véleménye különösen erre a kérdésre összpontosít, mivel a személyes adatok gyűjtése, tárolása és cseréje is ide tartozik. E tekintetben lényeges még, hogy a közlemény második része az Eurojust és egyéb szereplők között a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén fennálló kapcsolatokkal foglalkozik. E kapcsolatok javítása a kezdeményezésben is központi szerepet kap, és e vélemény is fontos tényezőként kezeli.

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a kezdeményezés olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek különösen érdekesek a személyes adatok gyűjtése, tárolása és cseréje szempontjából:






  — | a 9. cikk (4) bekezdése az Eurojust nemzeti tagjai számára több nyilvántartáshoz teljes körű hozzáférést engedélyez, |
| --- | --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a kezdeményezés olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek különösen érdekesek a személyes adatok gyűjtése, tárolása és cseréje szempontjából:

—

a 9. cikk (4) bekezdése az Eurojust nemzeti tagjai számára több nyilvántartáshoz teljes körű hozzáférést engedélyez,

| — | a 9a. cikk meghatározza a nemzeti tagok valamennyi jogkörét, többek között az információs helyzetüket, |
| --- | --- |

—

a 9a. cikk meghatározza a nemzeti tagok valamennyi jogkörét, többek között az információs helyzetüket,

| — | a 12. cikk (5) bekezdése szerint a nemzeti Eurojust koordinációs rendszer kapcsolódik az Eurojust ügyviteli rendszeréhez, |
| --- | --- |

—

a 12. cikk (5) bekezdése szerint a nemzeti Eurojust koordinációs rendszer kapcsolódik az Eurojust ügyviteli rendszeréhez,

| — | az új 13a. cikk az Eurojust által a nemzeti hatóságoknak nyújtott információval foglalkozik, |
| --- | --- |

—

az új 13a. cikk az Eurojust által a nemzeti hatóságoknak nyújtott információval foglalkozik,

| — | a 15. cikkben az adatfeldolgozással kapcsolatos teljes körű felsorolásokat nyitott listák váltják fel. A 15. cikk (1) bekezdésének l) pontja új információtípusokkal egészül ki, és a cikk kiegészül az ügyviteli rendszer fogalmával, |
| --- | --- |

—

a 15. cikkben az adatfeldolgozással kapcsolatos teljes körű felsorolásokat nyitott listák váltják fel. A 15. cikk (1) bekezdésének l) pontja új információtípusokkal egészül ki, és a cikk kiegészül az ügyviteli rendszer fogalmával,

| — | a 26. cikk (1a) bekezdése szerint az Eurojust testületének képesnek kell lennie az Europol elemző munkafájljait megnyitni, valamint részt venni azok működtetésében; a 26. cikk (2) bekezdése tovább könnyíti az Európai Igazságügyi Hálózattal, a Frontexszel és más szereplőkkel fennálló kapcsolatokat, |
| --- | --- |

—

a 26. cikk (1a) bekezdése szerint az Eurojust testületének képesnek kell lennie az Europol elemző munkafájljait megnyitni, valamint részt venni azok működtetésében; a 26. cikk (2) bekezdése tovább könnyíti az Európai Igazságügyi Hálózattal, a Frontexszel és más szereplőkkel fennálló kapcsolatokat,

| — | a 27a. cikk harmadik államok igazságügyi együttműködés iránti kérelmeivel foglalkozik. |
| --- | --- |

—

a 27a. cikk harmadik államok igazságügyi együttműködés iránti kérelmeivel foglalkozik.

| 13. | E rendelkezések kiterjesztik a személyes adatok gyűjtésének, tárolásának és cseréjének lehetőségeit, ezért további kockázatot jelentenek a személyes adatok védelme szempontjából. A kockázatok természetesen nem mindig védhetők ki, mert az alkalmazandó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy az Eurojust hatékonyan végezze a feladatait. Mindazonáltal az adatfeldolgozási lehetőségeket kiterjesztő új rendelkezések bevezetésekor az európai jogalkotónak – az arányosság elvét is figyelembe véve – helyes egyensúlyt kell tartania a különböző közérdekek között. |
| --- | --- |

13.

E rendelkezések kiterjesztik a személyes adatok gyűjtésének, tárolásának és cseréjének lehetőségeit, ezért további kockázatot jelentenek a személyes adatok védelme szempontjából. A kockázatok természetesen nem mindig védhetők ki, mert az alkalmazandó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy az Eurojust hatékonyan végezze a feladatait. Mindazonáltal az adatfeldolgozási lehetőségeket kiterjesztő új rendelkezések bevezetésekor az európai jogalkotónak – az arányosság elvét is figyelembe véve – helyes egyensúlyt kell tartania a különböző közérdekek között.

| 14. | Ez mindenképpen szükségessé teszi, hogy az érintett szabályok a meglévő szabályok hiányosságainak és az új rendelkezések várható eredményességének elemzése alapján jöjjenek létre. Ugyanezen okból sajnálatos, hogy a kezdeményezéshez nem tartoznak ilyen elemzést tartalmazó dokumentumok, bár a közlemény számos hasznos információt tartalmaz. Nincs például magyarázat arra, hogy miért szükséges a 15. cikk teljes körű felsorolásait nyitott listákkal felváltani. |
| --- | --- |

14.

Ez mindenképpen szükségessé teszi, hogy az érintett szabályok a meglévő szabályok hiányosságainak és az új rendelkezések várható eredményességének elemzése alapján jöjjenek létre. Ugyanezen okból sajnálatos, hogy a kezdeményezéshez nem tartoznak ilyen elemzést tartalmazó dokumentumok, bár a közlemény számos hasznos információt tartalmaz. Nincs például magyarázat arra, hogy miért szükséges a 15. cikk teljes körű felsorolásait nyitott listákkal felváltani.

A nemzeti büntetőjoghoz fűződő kapcsolat

| 15. | Az alátámasztás igénye még nyilvánvalóbbá válik az Eurojust összetett működési környezetének figyelembevételével. Az európai integráció jelenlegi szakaszában a bűnügyi nyomozások és a büntetőeljárások a nemzeti jog hatálya alá tartoznak. Az e területtel foglalkozó nemzeti jogszabályok régóta fennálló jogi hagyományokra épülnek és igen nagy változatosságot mutatnak. Az Eurojust feladata, hogy az alapvető jogok és szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett lehetővé tegye a több tagállam területére kiterjedő nyomozásokkal és büntetőeljárásokkal összefüggő intézkedések legjobb koordinációját (8). |
| --- | --- |

15.

Az alátámasztás igénye még nyilvánvalóbbá válik az Eurojust összetett működési környezetének figyelembevételével. Az európai integráció jelenlegi szakaszában a bűnügyi nyomozások és a büntetőeljárások a nemzeti jog hatálya alá tartoznak. Az e területtel foglalkozó nemzeti jogszabályok régóta fennálló jogi hagyományokra épülnek és igen nagy változatosságot mutatnak. Az Eurojust feladata, hogy az alapvető jogok és szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett lehetővé tegye a több tagállam területére kiterjedő nyomozásokkal és büntetőeljárásokkal összefüggő intézkedések legjobb koordinációját (8).

| 16. | Ezenkívül a 2002/187/IB határozat nagy mozgásteret engedélyez a nemzeti kormányoknak a tekintetben, hogy milyen módon intézik az Eurojusthoz kötődő feladataikat, például milyen helyzetet biztosítanak a nemzeti tagoknak. |
| --- | --- |

16.

Ezenkívül a 2002/187/IB határozat nagy mozgásteret engedélyez a nemzeti kormányoknak a tekintetben, hogy milyen módon intézik az Eurojusthoz kötődő feladataikat, például milyen helyzetet biztosítanak a nemzeti tagoknak.

| 17. | Ez a helyzet számos következménnyel jár. Először is indokoltnak látszik a tagállamok mozgásterének korlátozása annak érdekében, hogy az Eurojust hatékonyan tudjon működni. A 2. cikk javasolt (2) bekezdése megemeli az erőforrások azon minimális mértékét, amelyet a tagállamok kötelesek a nemzeti tagok rendelkezésére bocsátani. Az új 9a. cikk célja ugyancsak a nemzeti tagok helyzetének megerősítése. A tagállamok kötelesek bizonyos hatásköröket ruházni rájuk. |
| --- | --- |

17.

Ez a helyzet számos következménnyel jár. Először is indokoltnak látszik a tagállamok mozgásterének korlátozása annak érdekében, hogy az Eurojust hatékonyan tudjon működni. A 2. cikk javasolt (2) bekezdése megemeli az erőforrások azon minimális mértékét, amelyet a tagállamok kötelesek a nemzeti tagok rendelkezésére bocsátani. Az új 9a. cikk célja ugyancsak a nemzeti tagok helyzetének megerősítése. A tagállamok kötelesek bizonyos hatásköröket ruházni rájuk.

| 18. | Másodszor, figyelembe kell venni, hogy az Eurojust rendkívül eltérő jogrendszerek keretében, az információ felhasználására és beszerzésére vonatkozó különböző jogi (és alkotmányos) előírásokkal végez információcserét. Ezeket az előírásokat nem szabad az Eurojust információgyűjtésre, -tárolásra és -cserére szóló hatáskörének korlátozására felhasználni, sem a hatáskör növekedésének megakadályozására, hanem egy ilyen összetett környezetben valamennyi lehetséges következményt előre kell felmérni és mérlegelni. |
| --- | --- |

18.

Másodszor, figyelembe kell venni, hogy az Eurojust rendkívül eltérő jogrendszerek keretében, az információ felhasználására és beszerzésére vonatkozó különböző jogi (és alkotmányos) előírásokkal végez információcserét. Ezeket az előírásokat nem szabad az Eurojust információgyűjtésre, -tárolásra és -cserére szóló hatáskörének korlátozására felhasználni, sem a hatáskör növekedésének megakadályozására, hanem egy ilyen összetett környezetben valamennyi lehetséges következményt előre kell felmérni és mérlegelni.

A Lisszaboni Szerződés és a változások sürgőssége: most van szükség a változtatásra?

| 19. | A Lisszaboni Szerződés három, a szóban forgó kezdeményezéssel összefüggő lényeges következménnyel jár:






  a) | az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke kiszélesíti az Eurojust feladatkörét, 86. cikke pedig még radikálisabb változást irányoz elő, nevezetesen az Európai Ügyészséggé való átalakulását (lásd e vélemény 8. pontját); |
| --- | --- | --- |

19.

A Lisszaboni Szerződés három, a szóban forgó kezdeményezéssel összefüggő lényeges következménnyel jár:

a)

az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke kiszélesíti az Eurojust feladatkörét, 86. cikke pedig még radikálisabb változást irányoz elő, nevezetesen az Európai Ügyészséggé való átalakulását (lásd e vélemény 8. pontját);

| b) | az Eurojust jogi keretét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendes jogalkotási eljárással kell elfogadnia, a Tanácsban minősített többségi szavazás szükséges; a tagállami végrehajtásra az EK-Szerződés 228. cikke (a Lisszaboni Szerződésben a 260. cikk) szerinti jogsértési eljárást kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

az Eurojust jogi keretét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendes jogalkotási eljárással kell elfogadnia, a Tanácsban minősített többségi szavazás szükséges; a tagállami végrehajtásra az EK-Szerződés 228. cikke (a Lisszaboni Szerződésben a 260. cikk) szerinti jogsértési eljárást kell alkalmazni;

| c) | a pillérekre épülő szerkezet megszűnésének következményeként az Eurojust az Európai Unió szervévé válik, amelyre az Unió működéséről szóló szerződés II. címének valamennyi általános alkalmazású rendelkezése vonatkozik, mint például az átláthatóság és az adatvédelem követelménye. |
| --- | --- |

c)

a pillérekre épülő szerkezet megszűnésének következményeként az Eurojust az Európai Unió szervévé válik, amelyre az Unió működéséről szóló szerződés II. címének valamennyi általános alkalmazású rendelkezése vonatkozik, mint például az átláthatóság és az adatvédelem követelménye.

| 20. | Felmerül a kérdés, hogy nem volna-e célszerűbb megvárni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, mielőtt elfogadnák az Eurojust jogi keretének a kezdeményezésben foglalt módosítását. |
| --- | --- |

20.

Felmerül a kérdés, hogy nem volna-e célszerűbb megvárni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, mielőtt elfogadnák az Eurojust jogi keretének a kezdeményezésben foglalt módosítását.

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy több meggyőző érvet lehet felsorakoztatni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének kivárása mellett. Ezek az érvek az alábbiak:






  a) | lehetővé teszi az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikkében (9) említett feladatok teljes körű figyelembevételét; |
| --- | --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy több meggyőző érvet lehet felsorakoztatni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének kivárása mellett. Ezek az érvek az alábbiak:

a)

lehetővé teszi az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikkében (9) említett feladatok teljes körű figyelembevételét;

| b) | elismeri az Európai Parlament szerepét mint társjogalkotó és az Eurojust tevékenységének értékelésében érintett szereplő (10); |
| --- | --- |

b)

elismeri az Európai Parlament szerepét mint társjogalkotó és az Eurojust tevékenységének értékelésében érintett szereplő (10);

| c) | lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a Bíróság ellenőrizze a tagállami végrehajtást, továbbá megakadályozza, hogy az új rendelkezésekre vonatkozzanak a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 36. jegyzőkönyv VII. címében szereplő mentességek, amelyek előírják, hogy a Bíróság korlátozott hatásköre változatlan marad a Lisszaboni Reformszerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok tekintetében mindaddig, amíg sor nem kerül ezen jogi aktusok módosítására, vagy öt évig; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a Bíróság ellenőrizze a tagállami végrehajtást, továbbá megakadályozza, hogy az új rendelkezésekre vonatkozzanak a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 36. jegyzőkönyv VII. címében szereplő mentességek, amelyek előírják, hogy a Bíróság korlátozott hatásköre változatlan marad a Lisszaboni Reformszerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok tekintetében mindaddig, amíg sor nem kerül ezen jogi aktusok módosítására, vagy öt évig;

| d) | lehetővé teszi a pilléres rendszer megszűnésével járó következmények mérlegelését, ami az adatvédelem területén azt jelentheti, hogy a 45/2001/EK rendeletet (11) alkalmazni kell az Eurojustra. |
| --- | --- |

d)

lehetővé teszi a pilléres rendszer megszűnésével járó következmények mérlegelését, ami az adatvédelem területén azt jelentheti, hogy a 45/2001/EK rendeletet (11) alkalmazni kell az Eurojustra.

III.   A SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

Az általános keret

| 22. | A 2002/187/IB határozat 14. cikke előírja, hogy az Eurojust hatáskörén belül és feladatai elvégzése céljából feldolgozhat személyes adatokat. A cikk hivatkozik továbbá az Európa Tanács 108. sz. egyezményére (12), tartalmaz néhány általános adatvédelmi elvet, és előírja, hogy az Eurojust hozza létre a nyomozással kapcsolatos adatok tárgymutatóját, valamint kialakíthat személyes adatokat is tartalmazó ideiglenes munkafájlokat. |
| --- | --- |

22.

A 2002/187/IB határozat 14. cikke előírja, hogy az Eurojust hatáskörén belül és feladatai elvégzése céljából feldolgozhat személyes adatokat. A cikk hivatkozik továbbá az Európa Tanács 108. sz. egyezményére (12), tartalmaz néhány általános adatvédelmi elvet, és előírja, hogy az Eurojust hozza létre a nyomozással kapcsolatos adatok tárgymutatóját, valamint kialakíthat személyes adatokat is tartalmazó ideiglenes munkafájlokat.

| 23. | A kezdeményezés nem tesz javaslatot arra, hogy a 108. sz. egyezményre történő hivatkozást váltsa fel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra (13) való hivatkozást, és más módon sem utal erre a tanácsi kerethatározatra (14). A következetesség érdekében az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 2002/187/IB határozat 14. cikkébe kerüljön be ez a hivatkozás. A hivatkozás annál is lényegesebb, mert az Eurojust olyan személyes adatokat cserél a nemzeti hatóságokkal, amelyekre vonatkozni fog a személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat, miután a tagállamokban hatályba lép. |
| --- | --- |

23.

A kezdeményezés nem tesz javaslatot arra, hogy a 108. sz. egyezményre történő hivatkozást váltsa fel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra (13) való hivatkozást, és más módon sem utal erre a tanácsi kerethatározatra (14). A következetesség érdekében az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 2002/187/IB határozat 14. cikkébe kerüljön be ez a hivatkozás. A hivatkozás annál is lényegesebb, mert az Eurojust olyan személyes adatokat cserél a nemzeti hatóságokkal, amelyekre vonatkozni fog a személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat, miután a tagállamokban hatályba lép.

Az ügyviteli rendszer

| 24. | A kezdeményezés azt javasolja, hogy az „adatok tárgymutatójára” való hivatkozás helyébe az „adatokat tartalmazó ügyviteli rendszerre” való hivatkozás lépjen. Az adatvédelmi biztos támogatja ezt a változtatást, mivel jobban tükrözi az Eurojust gyakorlatát. Egyértelművé teszi, hogy a személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezések – korlátozások – nemcsak a tárgymutatót, hanem magát az ügyviteli rendszert érintik. |
| --- | --- |

24.

A kezdeményezés azt javasolja, hogy az „adatok tárgymutatójára” való hivatkozás helyébe az „adatokat tartalmazó ügyviteli rendszerre” való hivatkozás lépjen. Az adatvédelmi biztos támogatja ezt a változtatást, mivel jobban tükrözi az Eurojust gyakorlatát. Egyértelművé teszi, hogy a személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezések – korlátozások – nemcsak a tárgymutatót, hanem magát az ügyviteli rendszert érintik.

| 25. | A kezdeményezés azt javasolja, hogy a 15. cikk (1) és (2) bekezdése alapján feldolgozható személyes adatok korlátozott listája helyébe hasonló, viszont nyitott listák lépjenek. A „csak” szót el kell hagyni, és a 15. cikk (1) bekezdése kiegészül a „mint például” szavakkal. Eltekintve a kezdeményezés apró következetlenségétől (miért csak a 15. cikk (1) bekezdése egészül ki a „mint például” szavakkal?), az adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a módosítást nem szabad elfogadni az uniós jogban. A módosítás megfelelő alátámasztás nélkül, az adatvédelem és a jogbiztonság szempontjából kedvezőtlen irányban változtatja meg a felsorolás jellegét (15). |
| --- | --- |

25.

A kezdeményezés azt javasolja, hogy a 15. cikk (1) és (2) bekezdése alapján feldolgozható személyes adatok korlátozott listája helyébe hasonló, viszont nyitott listák lépjenek. A „csak” szót el kell hagyni, és a 15. cikk (1) bekezdése kiegészül a „mint például” szavakkal. Eltekintve a kezdeményezés apró következetlenségétől (miért csak a 15. cikk (1) bekezdése egészül ki a „mint például” szavakkal?), az adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a módosítást nem szabad elfogadni az uniós jogban. A módosítás megfelelő alátámasztás nélkül, az adatvédelem és a jogbiztonság szempontjából kedvezőtlen irányban változtatja meg a felsorolás jellegét (15).

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos számára nem világos, hogy miért szükséges ez a módosítás, különösen annak figyelembevételével, hogy az adatok felsorolása máris meglehetősen kimerítő. Ha valamely konkrét adatcsoport hiányzik, jobb lenne magát a határozatot kiegészíteni ezzel a csoporttal. A jelen kezdeményezés erre kiváló alkalmat nyújt, amint azt a 15. cikk (1) bekezdésébe a javaslat szerint bekerülő l) pont is bizonyítja. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos számára nem világos, hogy miért szükséges ez a módosítás, különösen annak figyelembevételével, hogy az adatok felsorolása máris meglehetősen kimerítő. Ha valamely konkrét adatcsoport hiányzik, jobb lenne magát a határozatot kiegészíteni ezzel a csoporttal. A jelen kezdeményezés erre kiváló alkalmat nyújt, amint azt a 15. cikk (1) bekezdésébe a javaslat szerint bekerülő l) pont is bizonyítja.

Adatcsoport hozzáadása

| 27. | A kiegészítés telefonszámokra, gépjármű-nyilvántartási adatokra, e-mail fiókokra, a telefon- és e-mail-forgalommal kapcsolatos adatokra, DNS-nyilvántartásokra és fényképekre vonatkozik, valamennyi adat olyan személyekkel kapcsolatos, akik valamilyen bűncselekmény miatti nyomozás vagy büntetőeljárás alatt állnak, Az európai adatvédelmi biztos megérti ezen adatok feldolgozásának szükségességét, de néhány konkrét dolgot egyértelművé kell tenni:






  a) | a DNS-nyilvántartás fogalma nem világos. Lényeges, hogy a DNS-nyilvántartás fogalma egyértelműen meg legyen határozva, és különbséget tegyenek a DNS-profilok és a DNS-adatok között, amely utóbbiak a személyek genetikai jellemzőiről és/vagy egészségügyi állapotáról is szolgáltathatnak információt. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint az Eurojust általi adatfeldolgozást a DNS-profilokra lehetne korlátozni (16); |
| --- | --- | --- |

27.

A kiegészítés telefonszámokra, gépjármű-nyilvántartási adatokra, e-mail fiókokra, a telefon- és e-mail-forgalommal kapcsolatos adatokra, DNS-nyilvántartásokra és fényképekre vonatkozik, valamennyi adat olyan személyekkel kapcsolatos, akik valamilyen bűncselekmény miatti nyomozás vagy büntetőeljárás alatt állnak, Az európai adatvédelmi biztos megérti ezen adatok feldolgozásának szükségességét, de néhány konkrét dolgot egyértelművé kell tenni:

a)

a DNS-nyilvántartás fogalma nem világos. Lényeges, hogy a DNS-nyilvántartás fogalma egyértelműen meg legyen határozva, és különbséget tegyenek a DNS-profilok és a DNS-adatok között, amely utóbbiak a személyek genetikai jellemzőiről és/vagy egészségügyi állapotáról is szolgáltathatnak információt. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint az Eurojust általi adatfeldolgozást a DNS-profilokra lehetne korlátozni (16);

| b) | a telefon- és e-mail-forgalommal kapcsolatos adatok esetében nem teljesen világos, hogy mely adatok tartoznak ide, és melyek nem. Különösen az e-mail tekintetében nem nyilvánvaló a forgalmi adat és a tartalmi adat különbsége. Ezt a problémát az adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv (17) összefüggésében és az irányelv végrehajtásáról folytatott megbeszélések során elismerték. Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése kimondja: „Ezen irányelv alapján a közlés tartalmát felfedő adat nem őrizhető meg”. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat 15. cikke hasonló magyarázattal egészüljön ki; |
| --- | --- |

b)

a telefon- és e-mail-forgalommal kapcsolatos adatok esetében nem teljesen világos, hogy mely adatok tartoznak ide, és melyek nem. Különösen az e-mail tekintetében nem nyilvánvaló a forgalmi adat és a tartalmi adat különbsége. Ezt a problémát az adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv (17) összefüggésében és az irányelv végrehajtásáról folytatott megbeszélések során elismerték. Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése kimondja: „Ezen irányelv alapján a közlés tartalmát felfedő adat nem őrizhető meg”. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat 15. cikke hasonló magyarázattal egészüljön ki;

| c) | a fényképek érzékeny információt tárhatnak fel magáról a gyanúsítottról, és másokról is, mint például a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanúk vagy sértettek. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a fényképek feldolgozásakor a 15. cikk (4) bekezdésében felsoroltakhoz hasonló eljárási biztosítékokat kellene garantálni. A 15. cikket ilyen értelemben kell módosítani. |
| --- | --- |

c)

a fényképek érzékeny információt tárhatnak fel magáról a gyanúsítottról, és másokról is, mint például a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanúk vagy sértettek. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a fényképek feldolgozásakor a 15. cikk (4) bekezdésében felsoroltakhoz hasonló eljárási biztosítékokat kellene garantálni. A 15. cikket ilyen értelemben kell módosítani.

IV.   A KÜLSŐ PARTNEREKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK

| 28. | A kezdeményezés (7) preambulumbekezdése szerint meg kell erősíteni az Eurojust külső partnerekkel – így például az Europollal, az OLAF-fal és a Frontex-szel, valamint harmadik országok hatóságaival – való együttműködési képességét is. |
| --- | --- |

28.

A kezdeményezés (7) preambulumbekezdése szerint meg kell erősíteni az Eurojust külső partnerekkel – így például az Europollal, az OLAF-fal és a Frontex-szel, valamint harmadik országok hatóságaival – való együttműködési képességét is.

| 29. | Ezenkívül a 26. cikk további partnerekkel, például az Európai Igazságügyi Hálózattal, a Közös Helyzetelemző Központtal (SitCen), az Interpollal és a Vámigazgatások Világszervezetével folytatott kapcsolatokra és szoros együttműködésre vonatkozó új rendelkezéseket tartalmaz. A kezdeményezés szövegéből kiderül, hogy ez az együttműködés valamennyi esetben kiterjedhet a személyes adatok cseréjére. Ez a következő észrevételeket teszi szükségessé:






  a) | az Európai Igazságügyi Hálózat esetében mind a jelen kezdeményezés, mind az Európai Igazságügyi Hálózatról szóló tanácsi határozatra irányuló kezdeményezés pontos együttműködési szabályokat fogalmaz meg, amit az adatvédelmi biztos üdvözöl; |
| --- | --- | --- |

29.

Ezenkívül a 26. cikk további partnerekkel, például az Európai Igazságügyi Hálózattal, a Közös Helyzetelemző Központtal (SitCen), az Interpollal és a Vámigazgatások Világszervezetével folytatott kapcsolatokra és szoros együttműködésre vonatkozó új rendelkezéseket tartalmaz. A kezdeményezés szövegéből kiderül, hogy ez az együttműködés valamennyi esetben kiterjedhet a személyes adatok cseréjére. Ez a következő észrevételeket teszi szükségessé:

a)

az Európai Igazságügyi Hálózat esetében mind a jelen kezdeményezés, mind az Európai Igazságügyi Hálózatról szóló tanácsi határozatra irányuló kezdeményezés pontos együttműködési szabályokat fogalmaz meg, amit az adatvédelmi biztos üdvözöl;

| b) | a SitCen nem független szervezet, hanem a Tanácson belüli, jogi személyiség nélküli szerv. A SitCennel kialakítandó megfelelő kapcsolatok módját – beleértve a szükséges adatvédelmi biztosítékokat – még alaposabban meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

b)

a SitCen nem független szervezet, hanem a Tanácson belüli, jogi személyiség nélküli szerv. A SitCennel kialakítandó megfelelő kapcsolatok módját – beleértve a szükséges adatvédelmi biztosítékokat – még alaposabban meg kell vizsgálni;

| c) | az Interpol esetében az adatvédelmi biztos megérti, hogy egyes esetekben elengedhetetlen lesz az Eurojusttal folytatott információcsere. A kezdeményezés szövege támogatható, de még jobb lett volna, ha a két szerv közötti megállapodást – amennyiben a személyes adatok feldolgozására vonatkozik – a közös ellenőrző szervnek jóvá kellene hagynia; |
| --- | --- |

c)

az Interpol esetében az adatvédelmi biztos megérti, hogy egyes esetekben elengedhetetlen lesz az Eurojusttal folytatott információcsere. A kezdeményezés szövege támogatható, de még jobb lett volna, ha a két szerv közötti megállapodást – amennyiben a személyes adatok feldolgozására vonatkozik – a közös ellenőrző szervnek jóvá kellene hagynia;

| d) | végezetül, az adatvédelmi biztos ellenzi a személyes adatoknak az Eurojust és a Vámigazgatások Világszervezete közötti cseréjét, mert ez nem látszik egyértelműen szükségesnek. Az adatvédelmi biztos a kezdeményezés 26. cikke (10) bekezdésének elhagyását javasolja, vagy legalább annak biztosítását a szövegben, hogy a megállapodás nem érinti a személyes adatok cseréjét. |
| --- | --- |

d)

végezetül, az adatvédelmi biztos ellenzi a személyes adatoknak az Eurojust és a Vámigazgatások Világszervezete közötti cseréjét, mert ez nem látszik egyértelműen szükségesnek. Az adatvédelmi biztos a kezdeményezés 26. cikke (10) bekezdésének elhagyását javasolja, vagy legalább annak biztosítását a szövegben, hogy a megállapodás nem érinti a személyes adatok cseréjét.

Az Europollal folytatott együttműködés

| 30. | Az Europollal folytatott együttműködés tekintetében a kezdeményezés több új elemet tartalmaz, amelyek alapvetően az Eurojustnak az Europol elemzési munkafájljaihoz (18) fűződő viszonyát tárgyalják. A javaslat szerinti 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az Eurojust nemzeti tagjait az Europol elemzési munkafájljaival kapcsolatos feladatok elvégzésére. A javaslat 26. cikkének (1a) bekezdése rendkívül fontos, mert előírja, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a testület ténylegesen képes legyen az Europol elemző munkafájljait megnyitni, valamint hogy részt vehessen azok működtetésében. Ez a javaslat alapjában új természetű, mert véget vet annak a helyzetnek, amelyben az Europol és az Eurojust jogi kerete a két szervet teljesen különválasztja. A két szerv – például kölcsönös megállapodás alapján – együttműködik, de nincs közvetlen hozzáférésük egymás rendszeréhez. |
| --- | --- |

30.

Az Europollal folytatott együttműködés tekintetében a kezdeményezés több új elemet tartalmaz, amelyek alapvetően az Eurojustnak az Europol elemzési munkafájljaihoz (18) fűződő viszonyát tárgyalják. A javaslat szerinti 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az Eurojust nemzeti tagjait az Europol elemzési munkafájljaival kapcsolatos feladatok elvégzésére. A javaslat 26. cikkének (1a) bekezdése rendkívül fontos, mert előírja, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a testület ténylegesen képes legyen az Europol elemző munkafájljait megnyitni, valamint hogy részt vehessen azok működtetésében. Ez a javaslat alapjában új természetű, mert véget vet annak a helyzetnek, amelyben az Europol és az Eurojust jogi kerete a két szervet teljesen különválasztja. A két szerv – például kölcsönös megállapodás alapján – együttműködik, de nincs közvetlen hozzáférésük egymás rendszeréhez.

| 31. | Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat (19) nem tartalmaz a 26. cikk (1a) bekezdéséhez hasonló rendelkezést, amely engedélyezné az Eurojustnak az Europol elemzési munkafájljaihoz való hozzáférést és az azokban való közreműködést. Épp ellenkezőleg, azon javaslat 14. cikke szigorúan korlátozza a munkafájlokban való közreműködést és az azokhoz való hozzáférést. A 14. cikk (2) bekezdése előírja, hogy csak az elemzők vihetnek be adatokat az érintett fájlba, és módosíthatják azokat, továbbá hogy valamennyi résztvevő lekérdezhet adatokat a fájlból. |
| --- | --- |

31.

Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat (19) nem tartalmaz a 26. cikk (1a) bekezdéséhez hasonló rendelkezést, amely engedélyezné az Eurojustnak az Europol elemzési munkafájljaihoz való hozzáférést és az azokban való közreműködést. Épp ellenkezőleg, azon javaslat 14. cikke szigorúan korlátozza a munkafájlokban való közreműködést és az azokhoz való hozzáférést. A 14. cikk (2) bekezdése előírja, hogy csak az elemzők vihetnek be adatokat az érintett fájlba, és módosíthatják azokat, továbbá hogy valamennyi résztvevő lekérdezhet adatokat a fájlból.

| 32. | Ez két ellentétes jogi kötelezettséghez vezet. Egyrészt az Europol köteles a munkafájlokban való közreműködést és azok elemzését az elemzőkre/az elemző csoportok részvevőire korlátozni. Másrészt az uniós jog előírja a tagállamok számára, hogy engedélyezzék az Eurojustnak a fájlok megnyitását és az azokban való közreműködést. Nem egyértelmű, hogy e két kötelezettség közül melyik az előbbre való. A jogbiztonság érdekében szükséges, hogy a Tanács a végleges elfogadás előtt módosítsa az egyik jogi eszközt. A két eszköznek összeegyeztethetőnek kell lennie egymással. |
| --- | --- |

32.

Ez két ellentétes jogi kötelezettséghez vezet. Egyrészt az Europol köteles a munkafájlokban való közreműködést és azok elemzését az elemzőkre/az elemző csoportok részvevőire korlátozni. Másrészt az uniós jog előírja a tagállamok számára, hogy engedélyezzék az Eurojustnak a fájlok megnyitását és az azokban való közreműködést. Nem egyértelmű, hogy e két kötelezettség közül melyik az előbbre való. A jogbiztonság érdekében szükséges, hogy a Tanács a végleges elfogadás előtt módosítsa az egyik jogi eszközt. A két eszköznek összeegyeztethetőnek kell lennie egymással.

| 33. | Innen szemlélve még egy alapvető fontosságú kérdést kell megválaszolni. Szükséges, hogy az Eurojust testülete aktívan részt vegyen az Europol munkájában, vagy elegendő lenne, ha az Eurojust felkérné az Europolt, hogy nyisson meg valamely elemzési munkafájlt, és/vagy kérésre megkapná az információt az Europoltól, amint az a két szerv közötti megállapodás értelmében jelenleg is történik? |
| --- | --- |

33.

Innen szemlélve még egy alapvető fontosságú kérdést kell megválaszolni. Szükséges, hogy az Eurojust testülete aktívan részt vegyen az Europol munkájában, vagy elegendő lenne, ha az Eurojust felkérné az Europolt, hogy nyisson meg valamely elemzési munkafájlt, és/vagy kérésre megkapná az információt az Europoltól, amint az a két szerv közötti megállapodás értelmében jelenleg is történik?

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – a jelen körülmények között, továbbá világos és nyilvános indok hiányában – mérlegelni kellene, hogy nem volna-e elegendő a jelenlegi megállapodás keretei között folytatni a tevékenységet, ugyanis:






  a) | ez nem sérti az Eurojust nemzeti tagjainak és a testületnek az információs helyzetét; |
| --- | --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – a jelen körülmények között, továbbá világos és nyilvános indok hiányában – mérlegelni kellene, hogy nem volna-e elegendő a jelenlegi megállapodás keretei között folytatni a tevékenységet, ugyanis:

a)

ez nem sérti az Eurojust nemzeti tagjainak és a testületnek az információs helyzetét;

| b) | a két szerv közötti strukturális kapcsolatok elég erősek ahhoz, hogy biztosítsák az együttműködést és a párhuzamos munka kivédését (20). |
| --- | --- |

b)

a két szerv közötti strukturális kapcsolatok elég erősek ahhoz, hogy biztosítsák az együttműködést és a párhuzamos munka kivédését (20).

Ez a megoldás az adatvédelemnek is kedvezne. Így az Europolnak és az Eurojustnak a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos feladatai (ki az adatfeldolgozó? ki az adatkezelő?) továbbra is egyértelműen elválnának, ami az adatfeldolgozás eltérő ellenőrzési rendszereinek – a közös ellenőrző szervek is eltérőek, az Eurojusté ugyanis bírákból áll (21) – figyelembevételével is hasznos lenne.

A harmadik országok hatóságaival folytatott együttműködés

| 35. | Harmadik országok hatóságaival folytatott együttműködésre is sor kerül. A 2002/187/IB tanácsi határozat 27. cikke szerinti, már meglévő intézkedések kiegészülnek a harmadik államokhoz kirendelt összekötő bírákról és ügyészekről szóló cikkel (26a. cikk), valamint a harmadik államok igazságügyi együttműködés iránti kérelmeiről szóló cikkel (27a. cikk). |
| --- | --- |

35.

Harmadik országok hatóságaival folytatott együttműködésre is sor kerül. A 2002/187/IB tanácsi határozat 27. cikke szerinti, már meglévő intézkedések kiegészülnek a harmadik államokhoz kirendelt összekötő bírákról és ügyészekről szóló cikkel (26a. cikk), valamint a harmadik államok igazságügyi együttműködés iránti kérelmeiről szóló cikkel (27a. cikk).

| 36. | Az adatvédelmi biztos helyesli ezeket az új rendelkezéseket, de kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a harmadik országbeli adatvédelem szintjére, amely kérdéssel a 2002/187/IB határozat 27. cikkének (4) bekezdése foglalkozik. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat jelenlegi módosítását – amely kiszélesíti a harmadik országokkal folytatott adatcsere körét – használják fel arra, hogy a határozatban a megfelelőség felmérésére szolgáló eljárást írjanak elő. A felmérést a közös ellenőrző szerv jóváhagyásával az Eurojust testülete végezné el. |
| --- | --- |

36.

Az adatvédelmi biztos helyesli ezeket az új rendelkezéseket, de kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a harmadik országbeli adatvédelem szintjére, amely kérdéssel a 2002/187/IB határozat 27. cikkének (4) bekezdése foglalkozik. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat jelenlegi módosítását – amely kiszélesíti a harmadik országokkal folytatott adatcsere körét – használják fel arra, hogy a határozatban a megfelelőség felmérésére szolgáló eljárást írjanak elő. A felmérést a közös ellenőrző szerv jóváhagyásával az Eurojust testülete végezné el.

V.   ELLENŐRZÉS

| 37. | A 2002/187/IB határozat számos rendelkezést tartalmaz az Eurojustra vonatkozó adatvédelmi követelmények betartásának biztosítására. A 17. cikk az Eurojust adatvédelmi tisztviselőjével foglalkozik, a 23. cikk pedig közös ellenőrző szervet hoz létre, amely testületileg ellenőrzi az Eurojust tevékenységeit. |
| --- | --- |

37.

A 2002/187/IB határozat számos rendelkezést tartalmaz az Eurojustra vonatkozó adatvédelmi követelmények betartásának biztosítására. A 17. cikk az Eurojust adatvédelmi tisztviselőjével foglalkozik, a 23. cikk pedig közös ellenőrző szervet hoz létre, amely testületileg ellenőrzi az Eurojust tevékenységeit.

| 38. | A kezdeményezés nem javasolja e láthatóan jól működő rendelkezések gyökeres megváltoztatását. Mindössze a 23. cikk (10) bekezdésének kiegészítését ajánlja azzal, hogy a közös ellenőrző szerv titkársága számára lehetővé kell tenni a 2000/641/IB tanácsi határozattal (22) létrehozott titkárság szakértelmének igénybevételét. |
| --- | --- |

38.

A kezdeményezés nem javasolja e láthatóan jól működő rendelkezések gyökeres megváltoztatását. Mindössze a 23. cikk (10) bekezdésének kiegészítését ajánlja azzal, hogy a közös ellenőrző szerv titkársága számára lehetővé kell tenni a 2000/641/IB tanácsi határozattal (22) létrehozott titkárság szakértelmének igénybevételét.

| 39. | Az adatvédelmi biztos üdvözli ezt a kiegészítést, amely a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén (a jelenlegi harmadik pillér) elősegíti az adatvédelem ellenőrzésének egységességét. Más uniós szervek tapasztalatainak és a nagyméretű információs rendszereknek a felhasználása csak tovább javíthatja az adatvédelem színvonalát. |
| --- | --- |

39.

Az adatvédelmi biztos üdvözli ezt a kiegészítést, amely a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén (a jelenlegi harmadik pillér) elősegíti az adatvédelem ellenőrzésének egységességét. Más uniós szervek tapasztalatainak és a nagyméretű információs rendszereknek a felhasználása csak tovább javíthatja az adatvédelem színvonalát.

A személyzetre vonatkozó adatok

| 40. | Az alábbi következetességi probléma szintén figyelmet érdemel. Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat (23) 38. cikke az Europol személyzetével foglalkozik. A 38. cikk (1) bekezdése előírja, hogy az Europol igazgatójára, az igazgatóhelyettesekre és az Europol személyzetére alkalmazni kell az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát (és más hasonló szabályokat). Ugyanakkor a 38. cikk (5a) bekezdése arról rendelkezik, hogy az Europol a 45/2001/EK rendeletben foglalt rendelkezéseket alkalmazza az Europol személyzetével kapcsolatos személyes adatok feldolgozására. Ebbe beletartozik az is, hogy az adatvédelmi biztos felügyelje a rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

40.

Az alábbi következetességi probléma szintén figyelmet érdemel. Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat (23) 38. cikke az Europol személyzetével foglalkozik. A 38. cikk (1) bekezdése előírja, hogy az Europol igazgatójára, az igazgatóhelyettesekre és az Europol személyzetére alkalmazni kell az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát (és más hasonló szabályokat). Ugyanakkor a 38. cikk (5a) bekezdése arról rendelkezik, hogy az Europol a 45/2001/EK rendeletben foglalt rendelkezéseket alkalmazza az Europol személyzetével kapcsolatos személyes adatok feldolgozására. Ebbe beletartozik az is, hogy az adatvédelmi biztos felügyelje a rendelet alkalmazását.

| 41. | Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács ugyanezt a szemléletet kövesse az Eurojust esetében is, és hasonló rendelkezést állapítson meg az Eurojust személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozására. E megközelítést támasztja alá az is, hogy egyáltalán nem világos, hogy a közös ellenőrző szerv illetékes-e az Eurojust személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozásának ellenőrzésére. A 2002/187/IB határozat 23. cikkének (1) bekezdése ugyanis kifejezetten a határozat 14–22. cikkében felsorolt, az Eurojust által végzett tevékenységek ellenőrzésére utal, és ebbe nem feltétlenül tartoznak bele az Eurojust igazgatási adatai, tehát például a személyzetre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

41.

Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács ugyanezt a szemléletet kövesse az Eurojust esetében is, és hasonló rendelkezést állapítson meg az Eurojust személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozására. E megközelítést támasztja alá az is, hogy egyáltalán nem világos, hogy a közös ellenőrző szerv illetékes-e az Eurojust személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozásának ellenőrzésére. A 2002/187/IB határozat 23. cikkének (1) bekezdése ugyanis kifejezetten a határozat 14–22. cikkében felsorolt, az Eurojust által végzett tevékenységek ellenőrzésére utal, és ebbe nem feltétlenül tartoznak bele az Eurojust igazgatási adatai, tehát például a személyzetre vonatkozó adatok.

| 42. | Ez a szemlélet azért is rendkívül hasznos, mert a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése – ami megszünteti a pilléres szerkezetet – a 45/2001/EK rendelet hatálya alá vonhatja az Eurojustot, továbbá mindenképpen az Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke (2) bekezdésének hatálya alá vonja azt, és ennek következtében az uniós jogalkotónak a személyes adatok valamennyi uniós szerv általi feldolgozására érvényes szabályokat kell majd megállapítania. |
| --- | --- |

42.

Ez a szemlélet azért is rendkívül hasznos, mert a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése – ami megszünteti a pilléres szerkezetet – a 45/2001/EK rendelet hatálya alá vonhatja az Eurojustot, továbbá mindenképpen az Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke (2) bekezdésének hatálya alá vonja azt, és ennek következtében az uniós jogalkotónak a személyes adatok valamennyi uniós szerv általi feldolgozására érvényes szabályokat kell majd megállapítania.

A közös ellenőrző szervvel folytatott konzultáció

| 43. | Befejezésül, a kezdeményezés elismeri a közös ellenőrző szerv tanácsadó szerepét. Számos határozatot csak a közös ellenőrző szervvel folytatott konzultációt követően lehet meghozni. Ez az elismerés üdvözlendő. Ezt a szerepet néhány ponton még azzal is meg lehetne erősíteni, hogy az Eurojust testülete ne csak konzultációt legyen köteles folytatni a közös ellenőrző szervvel, hanem kövesse is annak tanácsát (lásd a fenti 29. és 36. pontot). |
| --- | --- |

43.

Befejezésül, a kezdeményezés elismeri a közös ellenőrző szerv tanácsadó szerepét. Számos határozatot csak a közös ellenőrző szervvel folytatott konzultációt követően lehet meghozni. Ez az elismerés üdvözlendő. Ezt a szerepet néhány ponton még azzal is meg lehetne erősíteni, hogy az Eurojust testülete ne csak konzultációt legyen köteles folytatni a közös ellenőrző szervvel, hanem kövesse is annak tanácsát (lásd a fenti 29. és 36. pontot).

VI.   ÖSSZEGZÉS

Az eljárás

| 44. | Az adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a tagállamok nem kérték ki a tanácsát, mivel a kezdeményezés jelentős része a személyes adatok Eurojust általi feldolgozásának feltételeivel foglalkozik. |
| --- | --- |

44.

Az adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a tagállamok nem kérték ki a tanácsát, mivel a kezdeményezés jelentős része a személyes adatok Eurojust általi feldolgozásának feltételeivel foglalkozik.

A hatásvizsgálat hiánya

| 45. | A kezdeményezéshez nemcsak indokolást, hanem hatásvizsgálatot is kellett volna mellékelni, ugyanis mindkettő jelentősen növeli az átláthatóságot, és általánosabban a jogalkotási eljárás színvonalát. E dokumentumok igazolhatták volna a 2002/187/IB határozat módosításának sürgősségét. |
| --- | --- |

45.

A kezdeményezéshez nemcsak indokolást, hanem hatásvizsgálatot is kellett volna mellékelni, ugyanis mindkettő jelentősen növeli az átláthatóságot, és általánosabban a jogalkotási eljárás színvonalát. E dokumentumok igazolhatták volna a 2002/187/IB határozat módosításának sürgősségét.

Az Eurojustra vonatkozó jogi keret javításának szükségessége

| 46. | Az adatvédelmi biztos elfogadja, hogy szükség van az Eurojust jogi keretének továbbfejlesztésére ahhoz, hogy hatékonyabb legyen. Fejlődő szervezetről van szó. Az adatvédelmi biztos megállapítja a következőket:






  a) | a módosítások kiterjesztik a személyes adatok feldolgozásának lehetőségeit, ezért további kockázatot jelentenek a személyes adatok védelme szempontjából; |
| --- | --- | --- |

46.

Az adatvédelmi biztos elfogadja, hogy szükség van az Eurojust jogi keretének továbbfejlesztésére ahhoz, hogy hatékonyabb legyen. Fejlődő szervezetről van szó. Az adatvédelmi biztos megállapítja a következőket:

a)

a módosítások kiterjesztik a személyes adatok feldolgozásának lehetőségeit, ezért további kockázatot jelentenek a személyes adatok védelme szempontjából;

| b) | az Eurojust rendkívül eltérő jogrendszerek keretében, az információ felhasználására és beszerzésére vonatkozó különböző jogi (és alkotmányos) előírásokkal végez információcserét. |
| --- | --- |

b)

az Eurojust rendkívül eltérő jogrendszerek keretében, az információ felhasználására és beszerzésére vonatkozó különböző jogi (és alkotmányos) előírásokkal végez információcserét.

Mindezen okokból a meglévő szabályok hiányosságainak és az új rendelkezések várható eredményességének elemzése alapján új szabályokat kell megállapítani.

A Lisszaboni Szerződés

| 47. | A vélemény négy érvet említ amellett, hogy célszerűbb lenne megvárni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését:






  a) | lehetővé teszi az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikkében említett feladatok teljes körű figyelembevételét; |
| --- | --- | --- |

47.

A vélemény négy érvet említ amellett, hogy célszerűbb lenne megvárni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését:

a)

lehetővé teszi az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikkében említett feladatok teljes körű figyelembevételét;

| b) | elismeri az Európai Parlament szerepét mint társjogalkotó és az Eurojust tevékenységének értékelésében érintett szereplő; |
| --- | --- |

b)

elismeri az Európai Parlament szerepét mint társjogalkotó és az Eurojust tevékenységének értékelésében érintett szereplő;

| c) | lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a Bíróság ellenőrizze a tagállami végrehajtást, továbbá megakadályozza, hogy az új rendelkezésekre vonatkozzanak a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 36. jegyzőkönyv VII. címében szereplő mentességek; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a Bíróság ellenőrizze a tagállami végrehajtást, továbbá megakadályozza, hogy az új rendelkezésekre vonatkozzanak a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 36. jegyzőkönyv VII. címében szereplő mentességek;

| d) | lehetővé teszi a pilléres rendszer megszűnésével járó következmények mérlegelését, ami azt eredményezheti, hogy a 45/2001/EK rendeletet alkalmazni kell az Eurojustra. |
| --- | --- |

d)

lehetővé teszi a pilléres rendszer megszűnésével járó következmények mérlegelését, ami azt eredményezheti, hogy a 45/2001/EK rendeletet alkalmazni kell az Eurojustra.

A személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezések

| 48. | Hivatkozni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra. A 15. cikk (1) és (2) cikke alapján feldolgozható személyes adatokat tartalmazó listáknak zárt listának kell maradniuk. A 15. cikk (1) bekezdésének l) pontjában szereplő új adatokkal kapcsolatban magyarázatra van szükség. |
| --- | --- |

48.

Hivatkozni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra. A 15. cikk (1) és (2) cikke alapján feldolgozható személyes adatokat tartalmazó listáknak zárt listának kell maradniuk. A 15. cikk (1) bekezdésének l) pontjában szereplő új adatokkal kapcsolatban magyarázatra van szükség.

A külső partnerekkel fennálló kapcsolatok

| 49. | Az adatvédelmi biztos ellenzi a személyes adatoknak az Eurojust és a Vámigazgatások Világszervezete közötti cseréjét. |
| --- | --- |

49.

Az adatvédelmi biztos ellenzi a személyes adatoknak az Eurojust és a Vámigazgatások Világszervezete közötti cseréjét.

| 50. | Az Europollal fennálló kapcsolat tekintetében mérlegelni kell a jelenlegi megállapodások fenntartását, feltéve, hogy:






  a) | ez nem sérti az Eurojust nemzeti tagjainak és a testületnek az információs helyzetét; |
| --- | --- | --- |

50.

Az Europollal fennálló kapcsolat tekintetében mérlegelni kell a jelenlegi megállapodások fenntartását, feltéve, hogy:

a)

ez nem sérti az Eurojust nemzeti tagjainak és a testületnek az információs helyzetét;

| b) | a két szerv közötti strukturális kapcsolatok elég erősek ahhoz, hogy biztosítsák az együttműködést és a párhuzamos munka kivédését. |
| --- | --- |

b)

a két szerv közötti strukturális kapcsolatok elég erősek ahhoz, hogy biztosítsák az együttműködést és a párhuzamos munka kivédését.

| 51. | A harmadik országok hatóságaival folytatott együttműködés tekintetében az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat jelenlegi módosítását – amely kiszélesíti a harmadik országokkal folytatott adatcsere körét – használják fel arra, hogy a határozatban a megfelelőség felmérésére szolgáló eljárást írjanak elő. |
| --- | --- |

51.

A harmadik országok hatóságaival folytatott együttműködés tekintetében az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a tanácsi határozat jelenlegi módosítását – amely kiszélesíti a harmadik országokkal folytatott adatcsere körét – használják fel arra, hogy a határozatban a megfelelőség felmérésére szolgáló eljárást írjanak elő.

Ellenőrzés

| 52. | Az adatvédelmi biztos üdvözli a 23. cikk (10) bekezdésének azzal történő, javasolt kiegészítését, hogy a közös ellenőrző szerv titkársága számára lehetővé kell tenni a 2000/641/IB határozattal létrehozott titkárság szakértelmének igénybevételét. |
| --- | --- |

52.

Az adatvédelmi biztos üdvözli a 23. cikk (10) bekezdésének azzal történő, javasolt kiegészítését, hogy a közös ellenőrző szerv titkársága számára lehetővé kell tenni a 2000/641/IB határozattal létrehozott titkárság szakértelmének igénybevételét.

| 53. | Az adatvédelmi biztos az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat 38. cikkének (5a) bekezdésében szereplőhöz hasonló rendelkezést javasol annak előírására, hogy a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit alkalmazni kell az Eurojust személyzetével kapcsolatos személyes adatok feldolgozására. |
| --- | --- |

53.

Az adatvédelmi biztos az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat 38. cikkének (5a) bekezdésében szereplőhöz hasonló rendelkezést javasol annak előírására, hogy a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit alkalmazni kell az Eurojust személyzetével kapcsolatos személyes adatok feldolgozására.

| 54. | Az adatvédelmi biztos üdvözli a közös ellenőrző szerv tanácsadó szerepére vonatkozó rendelkezéseket, és úgy véli, hogy ezt néhány ponton tovább lehetne erősíteni. |
| --- | --- |

54.

Az adatvédelmi biztos üdvözli a közös ellenőrző szerv tanácsadó szerepére vonatkozó rendelkezéseket, és úgy véli, hogy ezt néhány ponton tovább lehetne erősíteni.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 25-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL C 54., 2008.2.27., 4. o.

1

(2)  A 2007. április 4-i vélemény a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi határozat elfogadását célzó kezdeményezésről (HL C 169., 2007.7.21., 2. o.) és a 2007. december 19-i vélemény a Németországi Szövetségi Köztársaságnak a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2007/.../IB határozat végrehajtásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (HL C 89., 2008.4.10., 1. o.).

2

(3)  A Hivatalos Lapban közzé nem tett, viszont a Tanács nyilvántartásában hozzáférhető indokolás tartozik a kezdeményezéshez. Ez azonban nem oldja meg az átláthatóság (stb.) hiányának problémáját, amivel ez a vélemény foglalkozik.

3

(4)  HL C 54., 2008.2.27., 14. o.

4

(5)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

5

(6)  A 2007. október 23-i közlemény, COM(2007) 644 végleges. A továbbiakban: a közlemény.

6

(7)  Az „információs helyzet” kifejezés az Eurojust és tagjai információgyűjtési lehetőségeire utal.

7

(8)  Lásd a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozat második preambulumbekezdését.

8

(9)  Az Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke ebből a szempontból kevésbé érdekes, mert azt nem feltétlenül fogják közvetlenül a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően alkalmazni.

9

(10)  Lásd az Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatát.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

11

(12)  Az Európa Tanács 1981. január 28-i egyezménye az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről.

12

(13)  A tanácsi kerethatározati javaslat legutóbbi nyilvános változatának dátuma 2007. december 11., és az a Tanács nyilvántartásában hozzáférhető.

13

(14)  Sajnálatos módon az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló tanácsi határozati javaslat (lásd e vélemény 31. pontját) sem tartalmaz ilyen hivatkozást.

14

(15)  Az adatvédelmi biztosnak tudomása van arról, hogy ez a kérdés a tanácsi munkacsoportban is megvitatás alatt áll, és elképzelhető, hogy megmarad a lista zárt jellege. A biztos természetesen üdvözölné ezt az eredményt.

15

(16)  Ezzel kapcsolatban lásd az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeit, például a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi határozat elfogadására vonatkozó, 15 tagállam által tett kezdeményezésről szóló véleményének 47–48. pontját.

16

(17)  Az Európai Parlament és Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról (HL L 105., 2006.4.13., 54. o.).

17

(18)  Az elemzési munkafájlokat az e vélemény 31. pontjában említett javaslat 14. és 16. cikke ismerteti. A kezdeményezés 26. cikke az angol változatban az Analysis Work Files helyett az Analytical Work Files megnevezést használja.

18

(19)  Az adatvédelmi biztos 2007. február 16-án nyilvánított véleményt a javaslatról (HL C 255., 2007.10.27., 13. o.). A javaslat legutóbbi, 2008. április 10-i változata a Tanács nyilvántartásában hozzáférhető.

19

(20)  Ezzel kapcsolatban lásd még a terrorizmusellenes koordinátor 2007. novemberi vitaanyagát (a 15448/07 tanácsi dokumentum).

20

(21)  A 2002/187/IB tanácsi határozat 23. cikke.

21

(22)  A Tanács 2000. október 17-i határozata az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezménnyel (Europol Egyezmény), az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménnyel és a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménnyel (Schengeni Egyezmény) létrehozott közös adatvédelmi ellenőrző hatóságok titkárságának létrehozásáról (HL L 271., 2000.10.24., 1. o.).

22

(23)  Legutóbbi változat, lásd a 19. lábjegyzetet.

23

---

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/9

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

(2008/C 310/02)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 2001/45/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2008. március 19-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 1. | A Bizottság 2008. március 19-én konzultációra elküldte az európai adatvédelmi biztos részére a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (a továbbiakban: a javaslat), a 45/2001/EK rendelet (1) 28. cikkének (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2008. március 19-én konzultációra elküldte az európai adatvédelmi biztos részére a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (a továbbiakban: a javaslat), a 45/2001/EK rendelet (1) 28. cikkének (2) bekezdésének megfelelően.

| 2. | A Bizottság a javaslat elfogadását megelőzően informális konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal a javaslattervezetről, mely konzultációt az európai adatvédelmi biztos üdvözölt, mivel így lehetősége nyílt arra, hogy a Bizottság általi elfogadását megelőzően ajánlásokat tegyen a javaslattervezettel kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy a javaslat ajánlásainak jelentős részét tükrözi. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság a javaslat elfogadását megelőzően informális konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal a javaslattervezetről, mely konzultációt az európai adatvédelmi biztos üdvözölt, mivel így lehetősége nyílt arra, hogy a Bizottság általi elfogadását megelőzően ajánlásokat tegyen a javaslattervezettel kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy a javaslat ajánlásainak jelentős részét tükrözi.

A javaslat összefüggéseiben szemlélve

| 3. | A javaslat a közlekedési balesetek által okozott halálesetek, sérülések és anyagi kár csökkentésére irányuló átfogó, az EU közúti biztonsági politikájának fő célját jelentő célkitűzés részeként hozott intézkedést tartalmaz. Ebben az összefüggésben a javaslat szándéka olyan rendszer létrehozása, mely elősegíti bizonyos meghatározott jogellenes közúti közlekedési cselekményekre kirótt szankciók határokon átnyúló végrehajtását. Valóban, megállapítást nyert, hogy jelentős számú jogellenes közúti közlekedési cselekményt nem követ szankció, mikor olyan országban követik el, amelyik nem egyezik az elkövető lakhelye szerint országgal. |
| --- | --- |

3.

A javaslat a közlekedési balesetek által okozott halálesetek, sérülések és anyagi kár csökkentésére irányuló átfogó, az EU közúti biztonsági politikájának fő célját jelentő célkitűzés részeként hozott intézkedést tartalmaz. Ebben az összefüggésben a javaslat szándéka olyan rendszer létrehozása, mely elősegíti bizonyos meghatározott jogellenes közúti közlekedési cselekményekre kirótt szankciók határokon átnyúló végrehajtását. Valóban, megállapítást nyert, hogy jelentős számú jogellenes közúti közlekedési cselekményt nem követ szankció, mikor olyan országban követik el, amelyik nem egyezik az elkövető lakhelye szerint országgal.

| 4. | A jogellenes közúti közlekedési cselekmények elkövetőivel szembeni megkülönböztetésmentes és hatékonyabb végrehajtás elősegítésére a javaslat előírja a tagállamok között az információk határokon átnyúló cseréjére szolgáló rendszer létrehozását. |
| --- | --- |

4.

A jogellenes közúti közlekedési cselekmények elkövetőivel szembeni megkülönböztetésmentes és hatékonyabb végrehajtás elősegítésére a javaslat előírja a tagállamok között az információk határokon átnyúló cseréjére szolgáló rendszer létrehozását.

| 5. | Minthogy a javaslat a jogellenes cselekmények elkövetésével gyanúsítottak személyes adatainak cseréjét határozza meg, közvetlen adatvédelmi következményei vannak. |
| --- | --- |

5.

Minthogy a javaslat a jogellenes cselekmények elkövetésével gyanúsítottak személyes adatainak cseréjét határozza meg, közvetlen adatvédelmi következményei vannak.

A vélemény központi kérdései

| 6. | Az európai adatvédelmi biztos véleményének II. fejezetében elemzi az intézkedés jogszerűségét és szükségességét. A gyűjtött adatok minőségét a célkitűzés viszonylatában a III. fejezet tárgyalja. A IV. fejezet az adatalanyok jogaira és az ezen jogok gyakorlásának feltételeire összpontosít. Végezetül elemzésre kerülnek az elektronikus hálózaton történő adattovábbítás feltételei és biztonsági szempontjai. |
| --- | --- |

6.

Az európai adatvédelmi biztos véleményének II. fejezetében elemzi az intézkedés jogszerűségét és szükségességét. A gyűjtött adatok minőségét a célkitűzés viszonylatában a III. fejezet tárgyalja. A IV. fejezet az adatalanyok jogaira és az ezen jogok gyakorlásának feltételeire összpontosít. Végezetül elemzésre kerülnek az elektronikus hálózaton történő adattovábbítás feltételei és biztonsági szempontjai.

II.   AZ INTÉZKEDÉSEK JOGSZERŰSÉGE ÉS SZÜKSÉGESSÉGE

| 7. | A személyes adatok védelméről szóló 95/46/EK irányelv (2) egyik fő alapelveként előírja, hogy az adatok gyűjtése és feldolgozása csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet. Ezenkívül a feldolgozásnak ehhez a célhoz szükségesnek kell lennie (3). A cél jogszerűségét az irányelv 7. cikke e)–f) pontjaiban megadott kritériumok szerint lehet megítélni, azaz különösen a közérdekből elvégzendő feladat végrehajtását vagy az adatkezelő jogszerű érdekének érvényesítését. |
| --- | --- |

7.

A személyes adatok védelméről szóló 95/46/EK irányelv (2) egyik fő alapelveként előírja, hogy az adatok gyűjtése és feldolgozása csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet. Ezenkívül a feldolgozásnak ehhez a célhoz szükségesnek kell lennie (3). A cél jogszerűségét az irányelv 7. cikke e)–f) pontjaiban megadott kritériumok szerint lehet megítélni, azaz különösen a közérdekből elvégzendő feladat végrehajtását vagy az adatkezelő jogszerű érdekének érvényesítését.

| 8. | Nem kérdéses, hogy a halálos közúti balesetek számának csökkentése jogszerű célkitűzés, mely közérdekből elvégzendő feladatnak minősülhet. Inkább az a kérdés, hogy a tervbe vett intézkedések megfelelő eszközt jelentenek-e a halálos közúti balesetek csökkentésének célkitűzése elérésére. Más szavakkal: a javaslat tartalmaz-e olyan konkrét elemeket, melyek szükségessé tesznek ilyen adatcsere-hálózatot, figyelembe véve az érintett személyek magánéletének védelmére tett hatását. |
| --- | --- |

8.

Nem kérdéses, hogy a halálos közúti balesetek számának csökkentése jogszerű célkitűzés, mely közérdekből elvégzendő feladatnak minősülhet. Inkább az a kérdés, hogy a tervbe vett intézkedések megfelelő eszközt jelentenek-e a halálos közúti balesetek csökkentésének célkitűzése elérésére. Más szavakkal: a javaslat tartalmaz-e olyan konkrét elemeket, melyek szükségessé tesznek ilyen adatcsere-hálózatot, figyelembe véve az érintett személyek magánéletének védelmére tett hatását.

| 9. | A magyarázó feljegyzés megállapítja (4), hogy a létező politika – a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok végrehajtásáról szóló, 2003. október 21-i bizottsági ajánlás (5) – nem elégséges ahhoz, hogy a halálos közúti balesetek számát a felére csökkentse (6). E megállapítás a halálesetek számában 2004 óta tapasztalt növekedésen és a nem helyi lakosoknak a gyorshajtási jogellenes cselekményekben betöltött arányára vonatkozó statisztikákon alapul. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a nem helyi lakos járművezetők gyakrabban lépik túl a sebességhatárokat, mint a helyi lakos járművezetők (7). |
| --- | --- |

9.

A magyarázó feljegyzés megállapítja (4), hogy a létező politika – a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok végrehajtásáról szóló, 2003. október 21-i bizottsági ajánlás (5) – nem elégséges ahhoz, hogy a halálos közúti balesetek számát a felére csökkentse (6). E megállapítás a halálesetek számában 2004 óta tapasztalt növekedésen és a nem helyi lakosoknak a gyorshajtási jogellenes cselekményekben betöltött arányára vonatkozó statisztikákon alapul. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a nem helyi lakos járművezetők gyakrabban lépik túl a sebességhatárokat, mint a helyi lakos járművezetők (7).

| 10. | A hatásvizsgálatban említett statisztikák szintén jelzik, hogy kapcsolat áll fenn az ellenőrzések száma és a sérülések között, ami arra enged következtetni, hogy a végrehajtás a halálos közúti balesetek csökkentése hatékony eszközének tűnik (8). |
| --- | --- |

10.

A hatásvizsgálatban említett statisztikák szintén jelzik, hogy kapcsolat áll fenn az ellenőrzések száma és a sérülések között, ami arra enged következtetni, hogy a végrehajtás a halálos közúti balesetek csökkentése hatékony eszközének tűnik (8).

| 11. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megállapítja, hogy a közösségi szinten hozott ezen intézkedés nem érinti negatívan az olyan országokban nemzeti szinten a végrehajtás javítása érdekében hozott intézkedéseket, ahol ezt prioritásként azonosították, sőt, kiegészíti azokat. |
| --- | --- |

11.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megállapítja, hogy a közösségi szinten hozott ezen intézkedés nem érinti negatívan az olyan országokban nemzeti szinten a végrehajtás javítása érdekében hozott intézkedéseket, ahol ezt prioritásként azonosították, sőt, kiegészíti azokat.

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, hogy a magyarázó feljegyzésben és a javaslat preambulumában megadott elemek megfelelően részletesek és megalapozottak ahhoz, hogy támogassák a javaslat jogszerűségét és az előirányzott adatcsere szükségességét. |
| --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, hogy a magyarázó feljegyzésben és a javaslat preambulumában megadott elemek megfelelően részletesek és megalapozottak ahhoz, hogy támogassák a javaslat jogszerűségét és az előirányzott adatcsere szükségességét.

III.   A FELDOLGOZOTT ADATOK MINŐSÉGE

| 13. | A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőknek, relevánsaknak és nem túlzott mértékűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

13.

A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőknek, relevánsaknak és nem túlzott mértékűeknek kell lenniük.

| 14. | A javaslat hatálya olyan sajátos, súlyos jogsértésekre korlátozódik, melyeket halálos balesetek fő okaiként tartunk számon, azaz gyorshajtásra, a biztonsági öv használatának mellőzésére, ittas járművezetésre és a piros jelzésnél való megállás elmulasztására. |
| --- | --- |

14.

A javaslat hatálya olyan sajátos, súlyos jogsértésekre korlátozódik, melyeket halálos balesetek fő okaiként tartunk számon, azaz gyorshajtásra, a biztonsági öv használatának mellőzésére, ittas járművezetésre és a piros jelzésnél való megállás elmulasztására.

| 15. | Ezen jogellenes cselekmények közül három (gyorshajtás, a piros jelzésnél való megállás elmulasztása és a biztonsági öv használatának mellőzése) automatikusan vagy a vezetővel való közvetlen kapcsolat nélkül észlelhető és tovább feldolgozható, ami egy későbbi szakaszban szükségessé teszi az adatalanynak a határokon átnyúló információcserén keresztüli azonosítását. Az ittas járművezetés tekintetében a jogellenes cselekmény észlelésének a végrehajtó hatóság jelenlétében kell megtörténnie, akik elvileg közvetlenül begyűjthetik az elkövetők azonosságát. Annak az okára, hogy ennek ellenére ilyen esetben miért van szükség a határokon átnyúló információcserére, az irányelv preambulumában találunk magyarázatot: a jogellenes cselekmények követő intézkedéseinek lehetővé tétele érdekében akkor is szükség lehet a jármű nyilvántartási adatainak ellenőrzésére, ha a járművet megállították, ami nevezetesen az ittas járművezetésre érvényes. |
| --- | --- |

15.

Ezen jogellenes cselekmények közül három (gyorshajtás, a piros jelzésnél való megállás elmulasztása és a biztonsági öv használatának mellőzése) automatikusan vagy a vezetővel való közvetlen kapcsolat nélkül észlelhető és tovább feldolgozható, ami egy későbbi szakaszban szükségessé teszi az adatalanynak a határokon átnyúló információcserén keresztüli azonosítását. Az ittas járművezetés tekintetében a jogellenes cselekmény észlelésének a végrehajtó hatóság jelenlétében kell megtörténnie, akik elvileg közvetlenül begyűjthetik az elkövetők azonosságát. Annak az okára, hogy ennek ellenére ilyen esetben miért van szükség a határokon átnyúló információcserére, az irányelv preambulumában találunk magyarázatot: a jogellenes cselekmények követő intézkedéseinek lehetővé tétele érdekében akkor is szükség lehet a jármű nyilvántartási adatainak ellenőrzésére, ha a járművet megállították, ami nevezetesen az ittas járművezetésre érvényes.

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, hogy az információcsere a fenti négy jogsértésre korlátozódik, figyelembe véve a halálos balesetek összes számában betöltött arányukat és annak szükségességét, hogy a végrehajtás céljából az azonosításra szolgáló további információk megszerzésére van szükség. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, hogy az információcsere a fenti négy jogsértésre korlátozódik, figyelembe véve a halálos balesetek összes számában betöltött arányukat és annak szükségességét, hogy a végrehajtás céljából az azonosításra szolgáló további információk megszerzésére van szükség.

| 17. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá helyesli, hogy a jogellenes cselekmények listája kimerítő, és hogy ezen lista további jogellenes cselekményekkel történő kiegészítésére csak a Bizottság általi további ellenőrzés eredményeként és az irányelv felülvizsgálatán keresztül kerülhet sor. Ez összhangban van a jogbiztonságra vonatkozó követelményekkel. |
| --- | --- |

17.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá helyesli, hogy a jogellenes cselekmények listája kimerítő, és hogy ezen lista további jogellenes cselekményekkel történő kiegészítésére csak a Bizottság általi további ellenőrzés eredményeként és az irányelv felülvizsgálatán keresztül kerülhet sor. Ez összhangban van a jogbiztonságra vonatkozó követelményekkel.

IV.   AZ ADATALANY JOGAI

| 18. | A javaslat, különösen annak 7. cikke előírja az információhoz való jogot, a személyes adatokhoz való hozzáférés jogát és az ilyen adatok helyesbítésére vonatkozó jogot. Az adatalanyok jogaikról való értesítésének módja a jogellenes cselekményről szóló értesítés formájától függ. |
| --- | --- |

18.

A javaslat, különösen annak 7. cikke előírja az információhoz való jogot, a személyes adatokhoz való hozzáférés jogát és az ilyen adatok helyesbítésére vonatkozó jogot. Az adatalanyok jogaikról való értesítésének módja a jogellenes cselekményről szóló értesítés formájától függ.

| 19. | Ezért fontos, hogy az 5. cikkben említett és a 2. mellékletben kidolgozott, a jogellenes cselekményről szóló értesítés az adatalanyra vonatkozó minden adatot tartalmazzon olyan nyelven, melyet az adatalany megért. |
| --- | --- |

19.

Ezért fontos, hogy az 5. cikkben említett és a 2. mellékletben kidolgozott, a jogellenes cselekményről szóló értesítés az adatalanyra vonatkozó minden adatot tartalmazzon olyan nyelven, melyet az adatalany megért.

| 20. | Jelenlegi formájában az értesítés az adatalany jogaira vonatkozó információk legtöbbjét tartalmazza. Azonban ez az információ az értesítés „válasznyomtatvány” részének végén található. Az európai adatvédelmi biztos megfelelőbbnek tartaná, hogy világosan érthető információ szerepeljen a nyomtatvány elején az adatellenőr – másképpen fogalmazva a szankciók végrehajtásáért felelős nemzeti hatóság – pontos minőségéről. |
| --- | --- |

20.

Jelenlegi formájában az értesítés az adatalany jogaira vonatkozó információk legtöbbjét tartalmazza. Azonban ez az információ az értesítés „válasznyomtatvány” részének végén található. Az európai adatvédelmi biztos megfelelőbbnek tartaná, hogy világosan érthető információ szerepeljen a nyomtatvány elején az adatellenőr – másképpen fogalmazva a szankciók végrehajtásáért felelős nemzeti hatóság – pontos minőségéről.

| 21. | A javaslat 5. cikkének (5) bekezdése jelzi, hogy az irányelv nem alapvető fontosságú elemeit a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozatban meghatározott szabályozási eljárással összhangban módosítani kell. Az európai adatvédelmi biztos tudni szeretné, hogy a javaslat mely elemeit lehet nem alapvető fontosságúnak tekinteni. Annak elkerülése érdekében, hogy a jogellenes cselekményről szóló értesítésmintának az egyének jogaira vonatkozó része további módosítás tárgya legyen, az európai adatvédelmi biztos a javaslat 5. cikke (2) bekezdésének olyan módon történő kiegészítését javasolja, mely az egyének jogait – beleértve az adatellenőr minőségére vonatkozó információt – szilárdan határozza meg. |
| --- | --- |

21.

A javaslat 5. cikkének (5) bekezdése jelzi, hogy az irányelv nem alapvető fontosságú elemeit a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozatban meghatározott szabályozási eljárással összhangban módosítani kell. Az európai adatvédelmi biztos tudni szeretné, hogy a javaslat mely elemeit lehet nem alapvető fontosságúnak tekinteni. Annak elkerülése érdekében, hogy a jogellenes cselekményről szóló értesítésmintának az egyének jogaira vonatkozó része további módosítás tárgya legyen, az európai adatvédelmi biztos a javaslat 5. cikke (2) bekezdésének olyan módon történő kiegészítését javasolja, mely az egyének jogait – beleértve az adatellenőr minőségére vonatkozó információt – szilárdan határozza meg.

| 22. | Az 5. cikk (2) bekezdését a következőképpen lehetne kiegészíteni: „A jogellenes cselekményről szóló értesítés tartalmazza a szankciók végrehajtásáért felelős hatóság nevét és az értesítés célját, az elkövetett cselekmény (...) leírását, (...), azokat a lehetőségeket, amellyel az üzemben tartó rendelkezik az értesítés indokainak vitatására és a (...) jogorvoslatra, valamint a (...) követendő eljárást. Ezen információt olyan nyelven kell megadni, melyet a címzett megért”. |
| --- | --- |

22.

Az 5. cikk (2) bekezdését a következőképpen lehetne kiegészíteni: „A jogellenes cselekményről szóló értesítés tartalmazza a szankciók végrehajtásáért felelős hatóság nevét és az értesítés célját, az elkövetett cselekmény (...) leírását, (...), azokat a lehetőségeket, amellyel az üzemben tartó rendelkezik az értesítés indokainak vitatására és a (...) jogorvoslatra, valamint a (...) követendő eljárást. Ezen információt olyan nyelven kell megadni, melyet a címzett megért”.

| 23. | Az adatalanynak az adataihoz való hozzáférési lehetőségét és adatai feldolgozásának esetleges vitatását tekintve az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat által előírt lehetőséget arra, hogy az adatalany jogait olyan hatóság előtt gyakorolja, mely a lakóhelye szerinti országban található. Valóban, a jogsértésekkel szembeni határokon átnyúló végrehajtás megkönnyítése nem kell, hogy az adatalanyt meggátolja jogainak gyakorlásában vagy korlátozza erre vonatkozó lehetőségeit. |
| --- | --- |

23.

Az adatalanynak az adataihoz való hozzáférési lehetőségét és adatai feldolgozásának esetleges vitatását tekintve az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat által előírt lehetőséget arra, hogy az adatalany jogait olyan hatóság előtt gyakorolja, mely a lakóhelye szerinti országban található. Valóban, a jogsértésekkel szembeni határokon átnyúló végrehajtás megkönnyítése nem kell, hogy az adatalanyt meggátolja jogainak gyakorlásában vagy korlátozza erre vonatkozó lehetőségeit.

V.   ELEKTRONIKUS HÁLÓZAT – BIZTONSÁGI SZEMPONTOK

| 24. | A magyarázó feljegyzés (9) jelzi egy már létező uniós információs rendszernek a végrehajtáshoz szükséges adatok továbbítására való felhasználására vonatkozó lehetőségét. |
| --- | --- |

24.

A magyarázó feljegyzés (9) jelzi egy már létező uniós információs rendszernek a végrehajtáshoz szükséges adatok továbbítására való felhasználására vonatkozó lehetőségét.

| 25. | Csak a technikai infrastruktúrát tekintve (10) az európai adatvédelmi biztosnak nincs ellenvetése egy már létező rendszer felhasználásával szemben, amennyiben ez csökkenti a pénzügyi vagy igazgatási terheket, és nincs hatással a projektnek a magánélet védelmére vonatkozó szempontjaira. Azonban az interoperabilitásnak nem szabad lehetővé tennie a más adatbázisokkal történő adatcserét. Nem szabad elfelejteni, hogy pontosan meghatározott és jogszerű alap nélkül nem szabad adatbázisokat összekapcsolni (11). |
| --- | --- |

25.

Csak a technikai infrastruktúrát tekintve (10) az európai adatvédelmi biztosnak nincs ellenvetése egy már létező rendszer felhasználásával szemben, amennyiben ez csökkenti a pénzügyi vagy igazgatási terheket, és nincs hatással a projektnek a magánélet védelmére vonatkozó szempontjaira. Azonban az interoperabilitásnak nem szabad lehetővé tennie a más adatbázisokkal történő adatcserét. Nem szabad elfelejteni, hogy pontosan meghatározott és jogszerű alap nélkül nem szabad adatbázisokat összekapcsolni (11).

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy a hálózat célja az, hogy lehetővé tegye a nemzeti hatóságok közötti adatcserét, és nem az, hogy létrehozza a jogellenes közúti közlekedési cselekmények központi adatbázisát. A javaslat hatálya nem terjed ki az adatok centralizálására és újrafelhasználására. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy a hálózat célja az, hogy lehetővé tegye a nemzeti hatóságok közötti adatcserét, és nem az, hogy létrehozza a jogellenes közúti közlekedési cselekmények központi adatbázisát. A javaslat hatálya nem terjed ki az adatok centralizálására és újrafelhasználására.

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat 3. cikkének (3) bekezdése tartalmaz egy biztosítékot a jogellenes cselekményekkel kapcsolatos információk terjesztésének megakadályozására. Valóban, csak az a tagállam jogosult az érintett egyén releváns adatainak feldolgozására, amelyben a jogellenes cselekményt elkövették. Az egyén lakóhelye szerinti ország – mely az azonosítási adatok továbbításáért felelős – ezt az információt elvileg nem tárolhatja és semmilyen célra nem használhatja fel ismét. Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli a javaslat rendelkezését, mely megállapítja, hogy ezt az információt csak az az állam tárolhatja, ahol a jogellenes cselekményt elkövették. |
| --- | --- |

27.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat 3. cikkének (3) bekezdése tartalmaz egy biztosítékot a jogellenes cselekményekkel kapcsolatos információk terjesztésének megakadályozására. Valóban, csak az a tagállam jogosult az érintett egyén releváns adatainak feldolgozására, amelyben a jogellenes cselekményt elkövették. Az egyén lakóhelye szerinti ország – mely az azonosítási adatok továbbításáért felelős – ezt az információt elvileg nem tárolhatja és semmilyen célra nem használhatja fel ismét. Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli a javaslat rendelkezését, mely megállapítja, hogy ezt az információt csak az az állam tárolhatja, ahol a jogellenes cselekményt elkövették.

| 28. | A javaslat 4. cikkével összhangban a Bizottság közös szabályokat fogad el, beleértve a tagállamok közötti elektronikus adatcsere technikai eljárásaira vonatkozó szabályokat. Az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy ezen szabályoknak fizikai és szervezeti biztosítékokat kell tartalmazniuk az információval való visszaélés megelőzésére. Az európai adatvédelmi biztos rendelkezésre áll az ezen szabályok részleteinek kidolgozását célzó további konzultációra. |
| --- | --- |

28.

A javaslat 4. cikkével összhangban a Bizottság közös szabályokat fogad el, beleértve a tagállamok közötti elektronikus adatcsere technikai eljárásaira vonatkozó szabályokat. Az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy ezen szabályoknak fizikai és szervezeti biztosítékokat kell tartalmazniuk az információval való visszaélés megelőzésére. Az európai adatvédelmi biztos rendelkezésre áll az ezen szabályok részleteinek kidolgozását célzó további konzultációra.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| 29. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat elegendő mértékben igazolja az információk határokon átnyúló cseréjét szolgáló rendszer létrehozását, és hogy megfelelően korlátozza a gyűjtésre és továbbításra kerülő adatok minőségét. |
| --- | --- |

29.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat elegendő mértékben igazolja az információk határokon átnyúló cseréjét szolgáló rendszer létrehozását, és hogy megfelelően korlátozza a gyűjtésre és továbbításra kerülő adatok minőségét.

| 30. | Továbbá üdvözli a javaslat által előírt jogorvoslati mechanizmust, és különösen azt a tényt, hogy lehetőség nyílik a személyes adatokhoz való hozzáféréshez az adatalany lakóhelye szerinti országban. |
| --- | --- |

30.

Továbbá üdvözli a javaslat által előírt jogorvoslati mechanizmust, és különösen azt a tényt, hogy lehetőség nyílik a személyes adatokhoz való hozzáféréshez az adatalany lakóhelye szerinti országban.

| 31. | Az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlást teszi a szövegnek az adatalanyokra vonatkozó adatok tekintetében való javítása érdekében: az adatalanyok arról a tényről való tájékoztatásának módja, hogy sajátos jogokkal rendelkeznek, a jogellenes cselekményről szóló értesítés formátumától függ. Ennélfogva fontos, hogy az 5. cikk az adatalanyra vonatkozó minden releváns adatot tartalmazzon olyan nyelven, melyet az adatalany megért. A vélemény 22. pontja tartalmaz egy lehetséges megfogalmazást. |
| --- | --- |

31.

Az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlást teszi a szövegnek az adatalanyokra vonatkozó adatok tekintetében való javítása érdekében: az adatalanyok arról a tényről való tájékoztatásának módja, hogy sajátos jogokkal rendelkeznek, a jogellenes cselekményről szóló értesítés formátumától függ. Ennélfogva fontos, hogy az 5. cikk az adatalanyra vonatkozó minden releváns adatot tartalmazzon olyan nyelven, melyet az adatalany megért. A vélemény 22. pontja tartalmaz egy lehetséges megfogalmazást.

| 32. | Noha az európai adatvédelmi biztosnak a biztonság tekintetében nincs ellenvetése egy már meglévő infrastruktúra adatcserére való felhasználásával szemben – amennyiben ez csökkenti a pénzügyi vagy igazgatási költségeket –, de ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy ez nem eredményezheti a más adatbázisokkal való interoperabilitást. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat korlátozza az adatok más tagállamok általi felhasználásának lehetőségeit, mint amelyben a jogellenes cselekményt elkövették. |
| --- | --- |

32.

Noha az európai adatvédelmi biztosnak a biztonság tekintetében nincs ellenvetése egy már meglévő infrastruktúra adatcserére való felhasználásával szemben – amennyiben ez csökkenti a pénzügyi vagy igazgatási költségeket –, de ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy ez nem eredményezheti a más adatbázisokkal való interoperabilitást. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat korlátozza az adatok más tagállamok általi felhasználásának lehetőségeit, mint amelyben a jogellenes cselekményt elkövették.

| 33. | Az európai adatvédelmi biztos rendelkezésre áll további konzultációra a Bizottság által a tagállamok közötti elektronikus adatcsere technikai eljárásaira vonatkozóan kidolgozandó közös szabályokkal, különösen ezen szabályok biztonsági szempontjaival kapcsolatosan. |
| --- | --- |

33.

Az európai adatvédelmi biztos rendelkezésre áll további konzultációra a Bizottság által a tagállamok közötti elektronikus adatcsere technikai eljárásaira vonatkozóan kidolgozandó közös szabályokkal, különösen ezen szabályok biztonsági szempontjaival kapcsolatosan.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 8-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

2

(3)  6. cikk (1) bekezdés b) pont és 7. cikk.

3

(4)  1. pont. A javaslat háttere, „Általános háttér”.

4

(5)  2004/345/EK bizottsági ajánlás. Lásd a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok végrehajtásáról szóló, 2003. október 21-i bizottsági ajánlásról szóló bizottsági közleményt (HL C 93., 2004.4.17., 5. o.).

5

(6)  A 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyv magyarázó feljegyzésében említett célkitűzés.

6

(7)  Magyarázó feljegyzés, 1. A javaslat indokai és célkitűzései: míg a nem helyi lakosok az összes vezetők számának körülbelül 5 %-át teszik ki, azon országokban, ahol rendelkezésre áll erre vonatkozó információ, azon esetek aránya, amikor nem helyi lakosok lépik túl a sebességhatárokat, 2,5 % és 30 % között mozog.

7

(8)  Lásd a tagállamoktól függően tapasztalható nagy eltéréseket a sérülések számában, és a tényt, hogy a sérülések száma úgy tűnik, közvetlenül függ az ellenőrzések számától. Lásd a Hatásvizsgálatot, 2.4.1. fejezet.

8

(9)

9

| 3. | A javaslat jogi elemei, „Az arányosság elve”. |
| --- | --- |

3.

A javaslat jogi elemei, „Az arányosság elve”.

(10)  Amint arra a Hatásvizsgálat utal, 5.3.1. fejezet.

10

(11)  Ehhez lásd az európai adatvédelmi biztos 2006. március 10-i észrevételeit a Bizottságnak az európai adatbázisok interoperabilitásáról szóló közleményéről, mely az alábbi címen érhető el: www.edps.europa.eu. Az interoperabilitás nem csak a nagyméretű informatikai rendszerek általános felhasználására vonatkozóan kerül említésre, hanem az adatokhoz való hozzáférésének, az adatcserének, sőt, az adatbázisok összekapcsolásának lehetőségeivel kapcsolatban is. Ez sajnálatos, mivel a különböző interoperabilitási lehetőségek eltérő biztosítékokat és feltételeket követelnek meg. Például ez áll arra az esetre, mikor az interoperabilitás koncepcióját az adatcsere megkönnyítését célzó más javasolt intézkedések platformjaként használják. Az európai adatvédelmi biztos a rendelkezésre állás elvéről szóló véleményében hangsúlyozta, hogy bár ezen elv bevezetése új adatbázisokat nem eredményez, szükségképpen bevezeti a már meglévő adatbázisok új felhasználását azzal, hogy az ezen adatbázisokhoz való hozzáférés új lehetőségeit nyújtja.

11

Az interoperabilitás nem csak a nagyméretű informatikai rendszerek általános felhasználására vonatkozóan kerül említésre, hanem az adatokhoz való hozzáférésének, az adatcserének, sőt, az adatbázisok összekapcsolásának lehetőségeivel kapcsolatban is. Ez sajnálatos, mivel a különböző interoperabilitási lehetőségek eltérő biztosítékokat és feltételeket követelnek meg. Például ez áll arra az esetre, mikor az interoperabilitás koncepcióját az adatcsere megkönnyítését célzó más javasolt intézkedések platformjaként használják. Az európai adatvédelmi biztos a rendelkezésre állás elvéről szóló véleményében hangsúlyozta, hogy bár ezen elv bevezetése új adatbázisokat nem eredményez, szükségképpen bevezeti a már meglévő adatbázisok új felhasználását azzal, hogy az ezen adatbázisokhoz való hozzáférés új lehetőségeit nyújtja

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/13

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5333 – Bell/Zimbo)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 310/03)

2008. november 28-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5333. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5333. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/13

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5376 – Greenvision Ambiente/Itochu/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 310/04)

2008. november 28-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5376. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5376. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/14

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. december 4.

(2008/C 310/05)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2620 |
| JPY | Japán yen | 117,10 |
| DKK | Dán korona | 7,4494 |
| GBP | Angol font | 0,86260 |
| SEK | Svéd korona | 10,5315 |
| CHF | Svájci frank | 1,5335 |
| ISK | Izlandi korona | 290,00 |
| NOK | Norvég korona | 9,0365 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,720 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 261,00 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7094 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8625 |
| RON | Román lej | 3,8450 |
| SKK | Szlovák korona | 30,195 |
| TRY | Török líra | 1,9875 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9634 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5948 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7826 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,3593 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9269 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 871,95 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,9849 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,6847 |
| HRK | Horvát kuna | 7,1910 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 049,35 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5930 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,360 |
| RUB | Orosz rubel | 35,3410 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,047 |
| BRL | Brazil real | 3,1310 |
| MXN | Mexikói peso | 17,2326 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2620

JPY

Japán yen

117,10

DKK

Dán korona

7,4494

GBP

Angol font

0,86260

SEK

Svéd korona

10,5315

CHF

Svájci frank

1,5335

ISK

Izlandi korona

290,00

NOK

Norvég korona

9,0365

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,720

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

261,00

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7094

PLN

Lengyel zloty

3,8625

RON

Román lej

3,8450

SKK

Szlovák korona

30,195

TRY

Török líra

1,9875

AUD

Ausztrál dollár

1,9634

CAD

Kanadai dollár

1,5948

HKD

Hongkongi dollár

9,7826

NZD

Új-zélandi dollár

2,3593

SGD

Szingapúri dollár

1,9269

KRW

Dél-Koreai won

1 871,95

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,9849

CNY

Kínai renminbi

8,6847

HRK

Horvát kuna

7,1910

IDR

Indonéz rúpia

15 049,35

MYR

Maláj ringgit

4,5930

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,360

RUB

Orosz rubel

35,3410

THB

Thaiföldi baht

45,047

BRL

Brazil real

3,1310

MXN

Mexikói peso

17,2326

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/15

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2008/C 310/06)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés (1) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2008. szeptember 4-én a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH nevű közösségi gyártó (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be, amely a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes közösségi gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviseli.

2.   Termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: érintett termék) a Kínai Népköztársaságból származó, és jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá besorolható egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek. A KN-kód csak tájékoztató jellegű. Ennek az értesítésnek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrű van rögzítve, és amelyeket egy acélborító tart össze. A szerkezet a félgyűrűk szétnyitásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyitható.

3.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a 2074/2004/EK tanácsi rendelettel (3) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám. A végleges dömpingellenes vámot az 1208/2004/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette a Vietnamból szállított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára (függetlenül attól, hogy vietnami származásúnak vannak-e feltüntetve), a 33/2006/EK tanácsi rendelet (5) pedig a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból szállított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre (függetlenül attól, hogy laoszi származásúnak vannak-e feltüntetve). A 2074/2004/EK rendeletet módosította 818/2008/EK tanácsi rendelet (6).

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon alapul, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezéseit figyelembe véve a kérelmező a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket az ezen értesítés 5.1.d) pontjában említett, erre alkalmas piacgazdasági berendezkedésű ország számtanilag képzett rendes értéke alapján állapította meg. A dömping folytatódásáról szóló állítás alapja az előző mondatban megállapított rendes érték és a Közösségbe irányuló exportra értékesített érintett termék exportárainak összehasonlítása.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

A kérelmező ezen kívül további káros dömpinget valószínűsít. A kérelmező bizonyítékot nyújtott be, amely bemutatja a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetét, és állítása szerint az érintett országból dömpingáron érkező jelentős import folytatódása vagy megismétlődése valószínűleg a közösségi ágazatnak okozott kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, ha az intézkedéseket hagynák lejárni.

5.   Eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping és a kár folytatódását, illetve megismétlődését eredményezné-e.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz.

i.   Mintavétel az importőrök esetében

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint egy kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint egy kapcsolattartó személy,

| — | a vállalat teljes forgalma euróban, 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. között, |
| --- | --- |

—

a vállalat teljes forgalma euróban, 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. között,

| — | az alkalmazottak összlétszáma, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak összlétszáma,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában,

| — | a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék közösségi piacra irányuló importjának és ottani viszonteladásának mennyisége darabban és értéke euróban 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. között, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék közösségi piacra irányuló importjának és ottani viszonteladásának mennyisége darabban és értéke euróban 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. között,

| — | az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (7) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (7) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely egyéb olyan releváns információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely egyéb olyan releváns információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat a mintába való esetleges felvételéhez is hozzájárul. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit a 8. pont ismerteti.

Az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép az ismert importőrszövetségekkel is.

ii.   A minta végleges kiválasztása

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, azt a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell megtenniük.

A Bizottság a mintát a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációt követően kívánja véglegesen kiválasztani.

A mintába felvett vállalatoknak az 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, a vizsgálat során pedig kötelesek együttműködni.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek is bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat és a Közösségben működő ismert gyártószövetségek, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrök/gyártók, az exportőr-/gyártószövetségek, a mintába felvett importőrök, az ismert importőrszövetségek, valamint az érintett exportáló országok hatóságai.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül is szolgáltassanak információkat, állításaikat pedig támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. A kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Az előző vizsgálat a Kínai Népköztársaság tekintetében Indiát használta a rendes érték meghatározására alkalmas, piacgazdasági berendezkedésű országként. A kérelmező javaslata, valamint a Bizottság szándéka szerint ezúttal Thaiföldet fogják erre a célra alkalmazni. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a 6. c) pontban megállapított külön határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot erre a célra.

5.2.   A közösségi érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha bizonyítást nyer a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége, határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e a közösségi érdekkel a dömpingellenes intézkedések fenntartása. A Bizottság ezért kérdőíveket küldhet az ismert közösségi gazdasági ágazatnak, az importőröknek és képviseleti szövetségeiknek, továbbá a reprezentatív felhasználóknak és fogyasztói szervezeteknek. A felek – köztük azok is, amelyeket a Bizottság nem ismer – a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított általános határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál, és információkat szolgáltathatnak, amennyiben bizonyítani tudják, hogy objektív kapcsolat áll fenn tevékenységük és az érintett termék között. Az előző mondatban foglaltakkal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást is kérhetnek, ismertetve azokat a különleges okokat, amelyek ezt indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Kérdőív vagy egyéb igénylőlap igénylése

Minden olyan érdekelt félnek, aki nem működött együtt az e felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező vizsgálatban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell nyújtania a kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.

ii.   Jelentkezés, kitöltött kérdőív benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

A mintába felvett vállalatoknak kitöltött kérdőívüket a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.

iii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b)   A mintavétellel kapcsolatos külön határidő

| i. | Az 5.1. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak, hogy a minta végleges kiválasztásakor bekerüljenek a mintába. |
| --- | --- |

i.

Az 5.1. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak, hogy a minta végleges kiválasztásakor bekerüljenek a mintába.

| ii. | Az 5.1. a) pont ii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. a) pont ii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

c)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó külön határidő

A vizsgálatban érintett feleknek észrevételeik lehetnek azzal kapcsolatban, hogy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak tartják-e Thaiföldet, melyet a Bizottság az 5.1. pont d) alpontjában ismertetettek szerint a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításához kiválasztani tervez. Az észrevételeknek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (8) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy valamely érdekelt fél hamis vagy félrevezető adatot szolgáltatott, ezt az információt figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb is lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Lehetőség felülvizsgálat kérelmezésére az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében

Mivel ez a hatályvesztési felülvizsgálat az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint indul, megállapításai nem a meglévő intézkedések szintjének módosítását eredményezik, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az intézkedések hatályon kívül helyezését vagy fenntartását.

Ha az eljárásban érintett felek bármelyike úgy véli, hogy az intézkedések szintjének módosítása (szigorítása vagy enyhítése) érdekében az intézkedések szintjének felülvizsgálata szükséges, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot kérelmezhet.

A felülvizsgálatot – amely az ebben az értesítésben említett hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül zajlana le – kérelmezni kívánó felek szintén a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

11.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően fogja kezelni.

12.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL C 146., 2008.6.12., 33. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(3)  HL L 359., 2004.12.4., 11. o.

(4)  HL L 232., 2004.7.1., 1. o.

(5)  HL L 7., 2006.1.12., 1. o.

(6)  HL L 221., 2008.8.19., 1. o.

(7)  A kapcsolatban álló vállalat jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(8)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum védelemben részesül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(9)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/19

---

A Bizottság közleménye a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó, kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességről szóló 88/97/EK bizottsági rendelet alapján vizsgált felek jegyzékének frissítéséről

(2008/C 310/07)

Az 1997. január 20-i 88/97/EK bizottsági rendelet (1) engedélyezi a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó, kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesítést. Ez a vám a 2474/93/EGK tanácsi rendelet (2) által kivetett és a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) által kiterjesztett, majd a legutóbb az 1095/2005/EK tanácsi rendelet (4) által fenntartott dömpingellenes vám. A 88/97/EK rendelet I. melléklete tartalmazza azon felek listáját, akiknek a 71/97/EK rendelet által kivetett, kiterjesztett vám alóli mentességre vonatkozó engedély iránti kérelme vizsgálat alatt állt.

A Bizottság ezúton tájékoztatja az érdekelt feleket a 88/97/EK rendelet 3. cikkének megfelelő, mentesség iránti további kérelmek beérkezéséről, továbbá azokról a kérelmekről, amelyek ebben a szakaszban még vizsgálat alatt állnak. A kiterjesztett vámok felfüggesztése a kérelmeknek megfelelően a közleménynek a vizsgált felek jegyzékének kibővítését tartalmazó I. mellékletében felsoroltak szerint lép hatályba.

---

(1)  HL L 17., 1997.1.21., 17. o.

(2)  HL L 228., 1993.9.9., 1. o.

(3)  HL L 16., 1997.1.18., 55. o.

(4)  HL L 183., 2005.7.14., 1. o.

---

MELLÉKLET

Vizsgált felek

| Név | Cím | Ország | A 88/97/EK rendeletnek megfelelő felfüggesztés | Hatálybalépés napja | Kiegészítő Taric-kód |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Citic – Marmes Bicycle CZ, s. r. o. | Žichlínské předměstí, Albrechtická 391, CZ-563 01 Lanškroun | CZ | 5. cikk | 2008.5.23. | A891 |
| Euro-Bike Produktionsgesellschaft mbH | Biaser Straße 29, D-39261 Zerbst | DE | 5. cikk | 2007.10.15. | A873 |
| MADIROM PROD Srl. | București, Sector 6, Splaiul Independenței nr. 319, OB. 152, România | RO | 5. cikk | 2008.8.11. | A896 |
| S.C. Rich Euro Bike SRL | București, Urziceni Route, nr. 54A, Afumati, Ilfov County, 077010, România | RO | 5. cikk | 2008.7.10. | A895 |
| Rose Versand GmbH | Schersweide 4, D-46395 Bocholt | DE | 5. cikk | 2008.9.16. | A897 |

Név

Cím

Ország

A 88/97/EK rendeletnek megfelelő felfüggesztés

Hatálybalépés napja

Kiegészítő Taric-kód

Citic – Marmes Bicycle CZ, s. r. o.

Žichlínské předměstí, Albrechtická 391, CZ-563 01 Lanškroun

CZ

5. cikk

2008.5.23.

A891

Euro-Bike Produktionsgesellschaft mbH

Biaser Straße 29, D-39261 Zerbst

DE

5. cikk

2007.10.15.

A873

MADIROM PROD Srl.

București, Sector 6, Splaiul Independenței nr. 319, OB. 152, România

RO

5. cikk

2008.8.11.

A896

S.C. Rich Euro Bike SRL

București, Urziceni Route, nr. 54A, Afumati, Ilfov County, 077010, România

RO

5. cikk

2008.7.10.

A895

Rose Versand GmbH

Schersweide 4, D-46395 Bocholt

DE

5. cikk

2008.9.16.

A897

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/21

---

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) alapján

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének bányászati kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. „Permis d'Est Champagne” – iránti kérelemről)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 310/08)

A Lundin International társaság – székhelyének címe: Maclaunay, F-51210 Montmirail – 2008. május 13-i kérelmében folyékony vagy gáznemű szénhidrogének kutatására jogosító kizárólagos engedélyért – ún. „Permis d'Est Champagne”-ért – folyamodott ötéves időtartamra, körülbelül 2 698 négyzetkilométernyi, Marne, Ardennes és Meuse megyében fekvő területre.

Az engedélykérelmek tárgyát képező terület határvonalát az újfokban (gr) megadott földrajzi koordinátáikkal meghatározott alábbi pontokat felsorolásuk sorrendjében összekötő hosszúsági és szélességi körök ívei alkotják, kezdő meridiánnak a párizsi hosszúsági kört véve.

| Pont | Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| A | 54,80 gr É | 2,20 gr K |
| B | 54,80 gr É | 2,90 gr K |
| C | 54,70 gr É | 2,90 gr K |
| D | 54,70 gr É | 3,00 gr K |
| E | 54,30 gr É | 3,00 gr K |
| F | 54,30 gr É | 2,90 gr K |
| G | 54,20 gr É | 2,90 gr K |
| H | 54,20 gr É | 2,50 gr K |
| I | 54,30 gr É | 2,50 gr K |
| J | 54,30 gr É | 2,40 gr K |
| K | 54,40 gr É | 2,40 gr K |
| L | 54,40 gr É | 2,20 gr K |

Pont

Szélesség

Hosszúság

A

54,80 gr É

2,20 gr K

B

54,80 gr É

2,90 gr K

C

54,70 gr É

2,90 gr K

D

54,70 gr É

3,00 gr K

E

54,30 gr É

3,00 gr K

F

54,30 gr É

2,90 gr K

G

54,20 gr É

2,90 gr K

H

54,20 gr É

2,50 gr K

I

54,30 gr É

2,50 gr K

J

54,30 gr É

2,40 gr K

K

54,40 gr É

2,40 gr K

L

54,40 gr É

2,20 gr K

A kérelmek benyújtása és az engedély kiadásának feltételei

A kezdeti kérelem és a versengő kérelmek benyújtói kötelesek igazolni, hogy teljesülnek a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló, 2006. június 2-i 2006-648. sz. rendelet (décret) (Journal officiel de la République française, 2006. június 3.) 4. és 5. cikkében meghatározott feltételek.

Az érdekeltek e hirdetmény közzétételétől számítva kilencven napon belül a szénhidrogénekre vonatkozó franciaországi bányászati engedélyek megszerzéséről szóló, az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja 1994. december 30-i C 374. számának 11. oldalán közzétett hirdetményben összefoglalt, valamint a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló 2006-648. sz. rendeletben előírt szabályok szerint versengő kérelmet nyújthatnak be. A versengő kérelmeket a bányászati miniszternek kell címezni, és az alább megadott címre kell beküldeni.

A kezdeti és a versengő kérelmekről a bányászati engedélyek odaítélésének a fenti rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumai alapján születik döntés, legkésőbb 2010. május 19-én.

A tevékenység gyakorlásának és megszüntetésének feltételei és követelményei

A kérelmezők figyelmébe ajánljuk a bányászati törvénykönyv 79. és 79.1. sz. cikkét és a bányászati munkákról, a földfelszín alatti tárolási munkákról, valamint a bányák és a földfelszín alatti tárolás felügyeletéről szóló, 2006. június 2-i 2006-649 sz. rendeletet (décret) (Journal Officiel de la République Française, 2006. június 3.).

További felvilágosításért a környezetvédelemért, az energiaügyért, a fenntartható fejlődésért és a területszabályozásért felelős minisztériumhoz fordulhat: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (direction générale de l'énergie et climat, direction de l'énergie, Sous-direction de la Sécurité d'Approvisionnement et des Nouveaux Produits Energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (tel.: (33) 153 94 14 81, fax: (33) 153 94 14 40).

A fent említett törvényi és rendeleti rendelkezéseket a Légifrance honlapon lehet megtekinteni:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/23

---

Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.402 – RWE Gázpiac lezárása ügyben

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 310/09)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat elfogadható határozott időre is, és kimondja, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolt. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzé tesz egy tömör összefoglalót az ügyről és a kötelezettségvállalások fő tartalmáról. Az érdekelt felek észrevételeiket a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be. |
| --- | --- |

1.

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat elfogadható határozott időre is, és kimondja, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolt. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzé tesz egy tömör összefoglalót az ügyről és a kötelezettségvállalások fő tartalmáról. Az érdekelt felek észrevételeiket a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be.

2.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÁSA

| 2. | 2008. október 15-én a Bizottság előzetes értékelést fogadott el az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően az RWE AG, Essen és a német gázpiacon működő leányvállalatainak (a továbbiakban: RWE) állítólagos jogsértésével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

2.

2008. október 15-én a Bizottság előzetes értékelést fogadott el az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően az RWE AG, Essen és a német gázpiacon működő leányvállalatainak (a továbbiakban: RWE) állítólagos jogsértésével kapcsolatosan.

| 3. | Az előzetes értékelés értelmében az RWE erőfölénnyel rendelkezik a saját hálózatának területén működő gázszállítási piac(ok)on. A Bizottság az előzetes értékelésben aggodalmának adott hangot amiatt, hogy az RWE az EK-Szerződés 82. cikke értelmében esetleg visszaélt az erőfölényével azáltal, hogy a harmadik feleknek történő gázszállítás szolgáltatását visszautasította, valamint olyan magatartást tanúsított, amely a termelési láncban lejjebb levő versenytársak haszonkulcsának a csökkentésére irányul („árprés”). |
| --- | --- |

3.

Az előzetes értékelés értelmében az RWE erőfölénnyel rendelkezik a saját hálózatának területén működő gázszállítási piac(ok)on. A Bizottság az előzetes értékelésben aggodalmának adott hangot amiatt, hogy az RWE az EK-Szerződés 82. cikke értelmében esetleg visszaélt az erőfölényével azáltal, hogy a harmadik feleknek történő gázszállítás szolgáltatását visszautasította, valamint olyan magatartást tanúsított, amely a termelési láncban lejjebb levő versenytársak haszonkulcsának a csökkentésére irányul („árprés”).

3.   A FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK LÉNYEGE

| 4. | Az RWE nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Mindazonáltal kötelezettségvállalásokat tett az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján azzal a céllal, hogy a Bizottság versennyel kapcsolatos aggályait eloszlassa. A kötelezettségvállalások lényege a következőképpen foglalható össze: |
| --- | --- |

4.

Az RWE nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Mindazonáltal kötelezettségvállalásokat tett az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján azzal a céllal, hogy a Bizottság versennyel kapcsolatos aggályait eloszlassa. A kötelezettségvállalások lényege a következőképpen foglalható össze:

| 5. | Az RWE elidegeníti a földgázszállító rendszerének jelenlegi németországi üzletágát egy olyan megfelelő vevő részére, amely első látásra nem vet fel a versennyel kapcsolatos aggályokat. Az RWE különösen arra kötelezte magát, hogy elidegeníti:






  — | az RWE németországi magasnyomású gázszállító hálózatát, amelynek a teljes hossza hozzávetőleg 4 000 km. Ez megfelel az RWE teljes jelenlegi magasnyomású gázszállító hálózatának, kivéve a hálózat egyes részeit Bergheim körzetében (kb. 100 km hosszan) (2). A hálózatnak azon részeivel kapcsolatban, amelyeknek az RWE nem kizárólagos, hanem társtulajdonosa más felekkel együtt, az RWE kötelezi magát, hogy a teljes részesedését elidegeníti, |
| --- | --- | --- |

5.

Az RWE elidegeníti a földgázszállító rendszerének jelenlegi németországi üzletágát egy olyan megfelelő vevő részére, amely első látásra nem vet fel a versennyel kapcsolatos aggályokat. Az RWE különösen arra kötelezte magát, hogy elidegeníti:

—

az RWE németországi magasnyomású gázszállító hálózatát, amelynek a teljes hossza hozzávetőleg 4 000 km. Ez megfelel az RWE teljes jelenlegi magasnyomású gázszállító hálózatának, kivéve a hálózat egyes részeit Bergheim körzetében (kb. 100 km hosszan) (2). A hálózatnak azon részeivel kapcsolatban, amelyeknek az RWE nem kizárólagos, hanem társtulajdonosa más felekkel együtt, az RWE kötelezi magát, hogy a teljes részesedését elidegeníti,

| — | a szállító hálózat működéséhez szükségesek kiegészítő berendezéseket (például gázkondicionáló létesítmények Broichweidenben és Hambornban, egy elosztó-központ (Prozessleitsystem), stb.), |
| --- | --- |

—

a szállító hálózat működéséhez szükségesek kiegészítő berendezéseket (például gázkondicionáló létesítmények Broichweidenben és Hambornban, egy elosztó-központ (Prozessleitsystem), stb.),

| — | a szállító hálózat működéséhez szükséges nem anyagi javakat (például az elosztó-központ szoftvere, szerződések és engedélyek). |
| --- | --- |

—

a szállító hálózat működéséhez szükséges nem anyagi javakat (például az elosztó-központ szoftvere, szerződések és engedélyek).

| 6. | Az RWE vállalja továbbá a vevő ellátását a leválasztás lezárását követő maximum öt gázév korlátozott időtartamra a szállító hálózat működtetéséhez szükséges kiegészítő szolgáltatásokkal, mint például gázrugalmassági szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

6.

Az RWE vállalja továbbá a vevő ellátását a leválasztás lezárását követő maximum öt gázév korlátozott időtartamra a szállító hálózat működtetéséhez szükséges kiegészítő szolgáltatásokkal, mint például gázrugalmassági szolgáltatások nyújtása.

| 7. | Az üzletágat ellátják személyzettel, illetve a szállító hálózat működtetéséhez szükséges kulcsfontosságú személyzettel. |
| --- | --- |

7.

Az üzletágat ellátják személyzettel, illetve a szállító hálózat működtetéséhez szükséges kulcsfontosságú személyzettel.

| 8. | A kötelezettségvállalások teljes német nyelvű anyaga a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg:
  http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

8.

A kötelezettségvállalások teljes német nyelvű anyaga a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

4.   FELHÍVÁS ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉRE

| 9. | A piaci tesztelés függvényében a Bizottságnak szándékában áll az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni egy olyan határozatot, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét. |
| --- | --- |

9.

A piaci tesztelés függvényében a Bizottságnak szándékában áll az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni egy olyan határozatot, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét.

| 10. | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ebben az összefüggésben a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az RWE által a vevőnek átadásra szánt eszközök és jogok (a részleteket lásd az 1–6. ütemtervben) elegendőek-e az üzletág életképességének biztosításához, illetve, ha úgy ítélik meg, hogy bármilyen elem hiányzik, akkor azokat részletesen írják le. Ezeknek az észrevételeknek e közzététel dátumától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy adott esetben nem bizalmas összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. A jogos kéréseket a Bizottság figyelembe veszi. |
| --- | --- |

10.

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ebben az összefüggésben a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az RWE által a vevőnek átadásra szánt eszközök és jogok (a részleteket lásd az 1–6. ütemtervben) elegendőek-e az üzletág életképességének biztosításához, illetve, ha úgy ítélik meg, hogy bármilyen elem hiányzik, akkor azokat részletesen írják le. Ezeknek az észrevételeknek e közzététel dátumától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy adott esetben nem bizalmas összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. A jogos kéréseket a Bizottság figyelembe veszi.

| 11. | Az észrevételeket a COMP/B-1/39.402 – RWE piaclezárás hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailen (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (fax: (32-2) 295 01 28) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Antitrust Registry (Trösztellenes Iktatási Osztály) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

11.

Az észrevételeket a COMP/B-1/39.402 – RWE piaclezárás hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailen (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (fax: (32-2) 295 01 28) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Antitrust Registry (Trösztellenes Iktatási Osztály)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1–25. o.).

(2)  Az RWE szerint a szállító-hálózatnak ezt a 100 km-es részét nem lehet gazdaságosan elidegeníteni egy harmadik vevőnek, mivel a hálózat termelési láncban lejjebb levő részei felé történő gázáramlások mérésére nem állnak rendelkezésre megfelelő berendezések; ld. a kötelezettségvállalásokat tartalmazó szöveg 4. ütemtervét.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/25

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2008/C 310/10)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

AZ 510/2006/EK RENDELET

„BRNĚNSKÉ PIVO” vagy „STAROBRNĚNSKÉ PIVO”

EK-szám: CZ-PGI-0005-0373-14.10.2004

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Cím: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Név:

Úřad průmyslového vlastnictví

Cím:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Tel.:

(420) 220 38 31 11

Fax:

(420) 221 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Csoportosulás:

| Név: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Cím: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Név:

Starobrno, a. s.

Cím:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Tel.:

(420) 543 51 61 11

Fax:

(420) 543 21 10 35

E-mail:

starobrno@starobrno.cz

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérő kérelemről van szó, mivel a területen egyetlen termelő található. Az 1898/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkében előírt követelmények teljesülnek.

3.   A termék típusa:

2.1. osztály – Sör

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Brněnské pivo” vagy „Starobrněnské pivo”

4.2.   Leírás:

A Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” számos alapkategóriában készül:

alkoholmentes, világos csapolt sör, barna csapolt sör, ászoksör.

A gyártás során felhasznált alapanyagok:

| | Maláta – Kétsoros tavaszi árpából készült malátát használnak. A maláta tulajdonságainak a következő értékeknek kell megfelelni:








  Extraktum a maláta szárazanyagában | (tömegszázalék) | min. | 80,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolbach-féle szám | (%) | | 39,0 ±3 |
| Diasztatikus kiadósság | (W.-K. egységben) | min. | 220 |
| Elérhető erjedési fok | (%) | max. | 82 |
| Friabilitás | (%) | min. | 75,0 |

Maláta – Kétsoros tavaszi árpából készült malátát használnak. A maláta tulajdonságainak a következő értékeknek kell megfelelni:

Extraktum a maláta szárazanyagában

(tömegszázalék)

min.

80,0

Kolbach-féle szám

(%)

39,0 ±3

Diasztatikus kiadósság

(W.-K. egységben)

min.

220

Elérhető erjedési fok

(%)

max.

82

Friabilitás

(%)

min.

75,0

| | Víz – a városi ivóvíz ellátó rendszerből származó vizet használják fel. Komló – granulátum és kivonat formájában a Žatecký poloraný červeňák és Magnum fajtájú komlót használják hosszú idő óta, kipróbált alkalmasságuk és a végtermék, azaz a sör érzékszervi tulajdonságaira gyakorolt pozitív hatásuk miatt. A komló fent említett fajtái adják meg a Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” jellemző, enyhén kesernyés ízét. |
| --- | --- |

Víz – a városi ivóvíz ellátó rendszerből származó vizet használják fel. Komló – granulátum és kivonat formájában a Žatecký poloraný červeňák és Magnum fajtájú komlót használják hosszú idő óta, kipróbált alkalmasságuk és a végtermék, azaz a sör érzékszervi tulajdonságaira gyakorolt pozitív hatásuk miatt. A komló fent említett fajtái adják meg a Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” jellemző, enyhén kesernyés ízét.

Az egyes termékek leírása:

Alkoholmentes

minimális alkoholtartalmú (0,6 %-ig) sör, erős buké, világosabb szín, enyhe sörlé-illat.

Világos csapolt sör

eredeti extrakttartalom 10 %, aranyszínű, közepesen erjedt sör, közepes kesernyésség és buké,

úgynevezett „vágott” félbarna sör (řezané polotmavé výčepní) – eredeti extrakttartalom 10 %, félbarna színű, közepesen erjedt sör, jellemzően enyhe karamelles íz, közepes buké és telt íz.

Barna csapolt sör

eredeti extrakttartalom 10 %, alacsonyabb mértékben erjedt, jellemzően sötétbarna sör, karakteres karamelles íz és illat, közepes buké és telt íz.

Ászoksör

eredeti extrakttartalom 11–12 %,

közepes mértékben erjedt aranyszínű sör, enyhétől az erősig terjedő komlóaroma, a keserűsége a mérsékelt és a közepes között van, erőteljesebb buké és telt íz, kiváló habbal.

4.3.   Földrajzi terület:

Brno vidéki járás (okres Brno-venkov)

4.4.   A származás igazolása:

A gyártó nyilvántartást vezet az összes alapanyag-beszállítóról, a végtermékek felvásárlóiról és a gyártási folyamat során alkalmazott ellenőrzési rendszerről. A gyártási folyamat során végrehajtott ellenőrzéseket és a specifikációk betartásának ellenőrzését a brünni Státní zemědělská a potravinářská inspekce (Állami Mezőgazdasági és Élelmiszerfelügyelet) végzi. A törvény által meghatározott módon minden terméken feltüntetik a gyártó adatait.

4.5.   Az előállítás módja:

A Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” gyártása során a Staré Brno-i sörfőzési hagyományokból eredő klasszikus technológiát, azaz a klasszikus két cefrés dekokciós cefrézési folyamatot, a sör két lépcsős erjesztését alkalmazzák. A ledarált malátát összekeverik meleg vízzel, így jön létre az úgynevezett cefre. A pihentetést követően a cefre egy része másik tartályba, a cefréző üstbe kerül, ahol a cefre első cefrézése zajlik. Fokozatosan érik el azt a hőmérsékletet, amely arra szolgál, hogy a malátában található keményítő cukorrá alakuljon és így a malátakivonat az oldatba kerüljön. A cefrézés végeztével e folyadékot felforralják, majd visszaöntik a fő cefrébe. Pihentetést követően a cefre egy része ismét visszakerül a cefréző üstbe (2. cefre), és a cefrézési eljárás a forralással együtt megismétlődik. A folyadék ismét visszakerül a fő cefrébe. A malátában található enzimek segítségével jut a malátakivonat az oldatba. A cefrézés befejeztével a cefre egy harmadik edénybe, a szűrőkádba kerül. A malátadara nem oldódó részei szűrőréteget alakítanak ki, amelyen keresztül kiválik a malátakivonat – a malátalé. Ezt a szűrőréteget a malátalé lefolyása után vízzel bekeverik annak érdekében, hogy a lehető legtöbb kivonatot nyerjék ki. A fennmaradó szűrőrétegtől – sörtörköly – sörgyári hulladékként válnak meg. A malátalé egy következő edénybe – a komlófőző üstbe kerül, ahol a főzés során hozzáadják a komlót – így jön létre a sörlé. A forró sörlétől elválasztják a zavaros részt, amely komlófőzés közben a maláta fehérjéinek a komló csersavai általi kicsapódása során keletkezik; a sörlét lehűtik, levegőztetik, majd sörélesztő hozzáadásával erjesztik. Sacharomyces uvarum – carlsbergensis sörélesztőt használnak, amelyet az alsóerjedésű sörök gyártásához a 19. század végén nemesítettek. A főerjedés hengerkúp alakú tartályokban zajlik, a nyert fiatal sört lehűtik, a leülepedett sörélesztőt eltávolítják, majd a sör átkerül az ászoktankokba, amelyek hengerkúp alakú tankok (csapolt sör), vagy pincében található ászoktankok (ászoksör). Az ászoktankokban zajlik az utóerjedés. Az adott sörfajtától függ az utóerjedés ideje. A erjedt és ászokolt sört letöltés előtt szűrik. Kovaföld szolgál filterként. A leszűrt sört letöltés előtt sörfajtától függően túlnyomásos tankokban tárolják. A sör palackozása, illetve hordókba töltése a következő sorrendben történik: túlnyomásos tank – gyorspasztőrözés – palackozó sor. A sört megmosott, biológiailag tiszta palackokba vagy hordókba töltik, a hordókat ezenfelül töltés előtt vízgőzzel sterilizálják. A palackokba és hordókba való töltés széndioxidos légkörben történik, a széndioxid a főerjedés során keletkezik.

4.6.   Kapcsolat:

1323-ban Eliška Rejčka királyné Staré Brnoban cisztercita kolostort alapított, amely a velehradi kolostor segítségével sörfőzdét épített 1325-ben. A brünni sörgyár számos változáson és korszerűsítésen esett át, a sörfőzés jelenleg a történelmi hagyományok alapján a régi recept szerint zajlik az egykori cisztercita kolostori sörfőzde helyéhez közel található új sörgyárban.

A Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” hosszú idő óta a fent leírt módszer szerint készül a behatárolt területen. Az adott területen a sörgyártás egyedisége a behatárolt terület sörfőzésének több évszázados hagyományából ered.

A Brněnské, illetve a „Starobrněnské pivo” minőségéről és közkedveltségéről tanúskodik a 2006. januárjában végzett közvélemény-kutatás is.

A sörminőség egyetlen olyan hivatalos értékelésén (PIVEX), amelyet a cseh sörgyárak és malátázók egyesülete (Český svaz pivovarů a sladoven) garantál, a Starobrno, a.s. vállalat 1992-ben, 1996-ban és 2002-ben elnyerte a rangos „Zlatý pohár Pivex” (Pivex Arany Kupa) díjat.

A Starobrno sörgyár termékei ismételten díjakat nyernek a Pivní kurýr (Sör Futár) című folyóirat felmérésein – a Cena českých sládků versenyen: 2002-ben a Baron Trenck sör, 2003-ban pedig a Medium sör nyert.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Cím: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Név:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Cím:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Tel.:

(420) 542 42 67 02

Fax:

(420) 542 42 67 17

E-mail:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8.   Címkézés:

—

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

5.12.2008

| 5.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 310/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 310/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---