# Az Európai Unió C 2/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 2 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. január 7. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 2

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. január 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 002/01 | A Bizottság véleménye (2008. december 22.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi cadarache-i telephelyen található JULES HOROWITZ kutatóreaktorból és a MAGENTA hasadóanyag-tárolóból származó radioaktív hulladékok ártalmatlanítására vonatkozó tervekről | 1 |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2009/C 002/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról | 2 |
| 2009/C 002/03 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 002/01

A Bizottság véleménye (2008. december 22.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi cadarache-i telephelyen található JULES HOROWITZ kutatóreaktorból és a MAGENTA hasadóanyag-tárolóból származó radioaktív hulladékok ártalmatlanítására vonatkozó tervekről

1

Európai Adatvédelmi Biztos

2009/C 002/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról

2

2009/C 002/03

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

7

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 002/04 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 21 |
| 2009/C 002/06 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 23 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 002/04

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

21

2009/C 002/06

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

23

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 002/07 | Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 2,5 % 2009. január 1-jén – Euro-átváltási árfolyamok | 25 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 002/07

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 2,5 % 2009. január 1-jén – Euro-átváltási árfolyamok

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2009/C 002/08

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2008. december 22.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi cadarache-i telephelyen található JULES HOROWITZ kutatóreaktorból és a MAGENTA hasadóanyag-tárolóból származó radioaktív hulladékok ártalmatlanítására vonatkozó tervekről

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2009/C 2/01)

Az Európai Bizottság 2008. április 29-én az Euratom Szerződés 37. cikkének megfelelően megkapta a francia kormánytól a cadarache-i telephelyen található létesítményekből, a JULES HOROWITZ kutatóreaktorból és a MAGENTA hasadóanyag-tárolóból származó radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervének általános adatait.

Ezen adatok, valamint a francia kormány képviselői által a szakértői csoport 2008. szeptember 15-i és 16-i ülésén szolgáltatott további információk alapján a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | a két létesítmény és egy másik tagállam – jelen esetben Olaszország – területének található legközelebb pont közötti távolság megközelítőleg 110 km, míg Spanyolország 230 km távolságra van; |
| --- | --- |

1.

a két létesítmény és egy másik tagállam – jelen esetben Olaszország – területének található legközelebb pont közötti távolság megközelítőleg 110 km, míg Spanyolország 230 km távolságra van;

| 2. | a szokásos műveletek során a két létesítményből a környezetbe jutó folyékony és gáz halmazállapotú radioaktív anyagok nem okoznak olyan sugárexpozíciót, amely veszélyeztetheti más tagállam lakosságának egészségét; |
| --- | --- |

2.

a szokásos műveletek során a két létesítményből a környezetbe jutó folyékony és gáz halmazállapotú radioaktív anyagok nem okoznak olyan sugárexpozíciót, amely veszélyeztetheti más tagállam lakosságának egészségét;

| 3. | a létesítményekből származó szilárd radioaktív hulladékot átmenetileg a telephelyen tárolják, majd a francia kormány által engedélyezett lerakóhelyre szállítják. A kutatóreaktorból származó kiégett fűtőelemeket átmenetileg a telephelyen tárolják, majd a La Hague-ban található újrafeldolgozó üzembe szállítják; |
| --- | --- |

3.

a létesítményekből származó szilárd radioaktív hulladékot átmenetileg a telephelyen tárolják, majd a francia kormány által engedélyezett lerakóhelyre szállítják. A kutatóreaktorból származó kiégett fűtőelemeket átmenetileg a telephelyen tárolják, majd a La Hague-ban található újrafeldolgozó üzembe szállítják;

| 4. | az általános adatokban – mindkét létesítmény tekintetében – feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés várhatóan nem fog más tagállamban olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne a lakosság egészségére. |
| --- | --- |

4.

az általános adatokban – mindkét létesítmény tekintetében – feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés várhatóan nem fog más tagállamban olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne a lakosság egészségére.

KÖVETKEZÉSKÉPPEN a Bizottság azon a véleményen van, hogy a franciaországi cadarache-i telephelyen található JULES HOROWITZ kutatóreaktorból vagy a MAGENTA hasadóanyag-tárolóból származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv végrehajtása sem a szokásos műveletek során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén, várhatóan egyetlen típusú radioaktív hulladék vonatkozásában sem okoz radioaktív szennyeződést más tagállam vizeiben, talajában vagy légterében.

---

Európai Adatvédelmi Biztos

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/2

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról

(2009/C 2/02)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2008. március 4-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 1. | A Bizottság az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanács határozati javaslatot (a továbbiakban: a javaslat) 2008. március 4-én konzultációra elküldte az európai adatvédelmi biztos részére, a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Ezen konzultációt kifejezetten meg kell említeni a határozat preambulumában. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanács határozati javaslatot (a továbbiakban: a javaslat) 2008. március 4-én konzultációra elküldte az európai adatvédelmi biztos részére, a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Ezen konzultációt kifejezetten meg kell említeni a határozat preambulumában.

A javaslat összefüggéseiben szemlélve

| 2. | Az új többéves program (a továbbiakban: a program) a „Biztonságosabb internet 1999–2004” és a „Biztonságosabb internet plusz 2005–2008” programok folytatásaként kerül beterjesztésre. |
| --- | --- |

2.

Az új többéves program (a továbbiakban: a program) a „Biztonságosabb internet 1999–2004” és a „Biztonságosabb internet plusz 2005–2008” programok folytatásaként kerül beterjesztésre.

| 3. | Négy célkitűzés kerül meghatározásra:






  — | a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés, |
| --- | --- | --- |

3.

Négy célkitűzés kerül meghatározásra:

—

a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés,

| — | az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása, |
| --- | --- |

—

az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása,

| — | társadalmi tudatosítás, |
| --- | --- |

—

társadalmi tudatosítás,

| — | tudásbázis létrehozása. |
| --- | --- |

—

tudásbázis létrehozása.

| 4. | A program a releváns közösségi politikákkal, programokkal és cselekvésekkel összhangban és azok kiegészítőjeként kerül beterjesztésre. Figyelembe véve a gyermekeknek az új technológiák összefüggésében való védelmét célzó, meglévő szabályozó intézkedések számát, ez a program inkább a cselekvésre és nem a szabályozásra összpontosít. A megteendő kezdeményezések hatékonyságára és eredményességére, valamint az új technológiák fejlődéséhez való alkalmazkodásra helyezi a hangsúlyt. Ebből a szempontból az információk és legjobb gyakorlatok szélesebb körű cseréjét irányozza elő. |
| --- | --- |

4.

A program a releváns közösségi politikákkal, programokkal és cselekvésekkel összhangban és azok kiegészítőjeként kerül beterjesztésre. Figyelembe véve a gyermekeknek az új technológiák összefüggésében való védelmét célzó, meglévő szabályozó intézkedések számát, ez a program inkább a cselekvésre és nem a szabályozásra összpontosít. A megteendő kezdeményezések hatékonyságára és eredményességére, valamint az új technológiák fejlődéséhez való alkalmazkodásra helyezi a hangsúlyt. Ebből a szempontból az információk és legjobb gyakorlatok szélesebb körű cseréjét irányozza elő.

| 5. | Keretjellegű jogi aktusként ez a program nem részletezi a megteendő fellépéseket, hanem a meghatározott négy célkitűzéssel összhangban lehetőséget nyújt pályázati felhívásokra és ajánlati felhívásokra. |
| --- | --- |

5.

Keretjellegű jogi aktusként ez a program nem részletezi a megteendő fellépéseket, hanem a meghatározott négy célkitűzéssel összhangban lehetőséget nyújt pályázati felhívásokra és ajánlati felhívásokra.

A vélemény központi kérdései

| 6. | A program általános célkitűzései az internetet és más kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányulnak anélkül, hogy a kérdésnek a magánélet védelmével kapcsolatos szempontjaira helyeznék a hangsúlyt (3). Az európai adatvédelmi biztos amellett, hogy teljes mértékben támogatja a javaslatot, véleményében felhívja a figyelmet a magánélet védelmével kapcsolatos szempontokra. |
| --- | --- |

6.

A program általános célkitűzései az internetet és más kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányulnak anélkül, hogy a kérdésnek a magánélet védelmével kapcsolatos szempontjaira helyeznék a hangsúlyt (3). Az európai adatvédelmi biztos amellett, hogy teljes mértékben támogatja a javaslatot, véleményében felhívja a figyelmet a magánélet védelmével kapcsolatos szempontokra.

| 7. | Az európai adatvédelmi biztos lényegesnek tartja, hogy a tervbe vett kezdeményezések összhangban legyenek a javaslatban idézett (4) meglévő jogi kerettel, és különösen az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelvvel, a magánéletnek az elektronikus ágazatban való védelméről szóló 2002/58/EK irányelvvel és az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvvel (5). |
| --- | --- |

7.

Az európai adatvédelmi biztos lényegesnek tartja, hogy a tervbe vett kezdeményezések összhangban legyenek a javaslatban idézett (4) meglévő jogi kerettel, és különösen az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelvvel, a magánéletnek az elektronikus ágazatban való védelméről szóló 2002/58/EK irányelvvel és az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvvel (5).

| 8. | A személyes adatok védelmét figyelembe kell venni a programban foglalt különböző szempontok és a programban részt vevő különböző szereplők tekintetében: természetesen a gyermekek személyes adatainak védelme a legfontosabb, de nem az egyetlen kérdés: a gyermekek védelmében vizsgálat tárgyát képező személyekre és tartalmakra vonatkozó személyes adatokat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

8.

A személyes adatok védelmét figyelembe kell venni a programban foglalt különböző szempontok és a programban részt vevő különböző szereplők tekintetében: természetesen a gyermekek személyes adatainak védelme a legfontosabb, de nem az egyetlen kérdés: a gyermekek védelmében vizsgálat tárgyát képező személyekre és tartalmakra vonatkozó személyes adatokat is figyelembe kell venni.

| 9. | Ezen vélemény az alábbiak szerint fejti ki ezeket a kérdéseket:






  — | a II. fejezet kifejti az adatvédelem és a gyermekek biztonsága közötti kapcsolatot, kiemelve a tényt, hogy a gyermekek adatainak védelme elengedhetetlen lépés a fokozottabb biztonság és a visszaélés megelőzése felé, |
| --- | --- | --- |

9.

Ezen vélemény az alábbiak szerint fejti ki ezeket a kérdéseket:

—

a II. fejezet kifejti az adatvédelem és a gyermekek biztonsága közötti kapcsolatot, kiemelve a tényt, hogy a gyermekek adatainak védelme elengedhetetlen lépés a fokozottabb biztonság és a visszaélés megelőzése felé,

| — | a vélemény III. fejezete hangsúlyozza azt a tényt, hogy a személyes adatok feldolgozása az interneten található gyanús tartalmak vagy személyek jelentésének, szűrésének vagy blokkolásának is szerves részét képezi:






  — | első pontként az adatvédelem szempontjából elemzésre kerül a gyanús személyek vagy tények jelentésének kérdése, |
| --- | --- | --- |

—

a vélemény III. fejezete hangsúlyozza azt a tényt, hogy a személyes adatok feldolgozása az interneten található gyanús tartalmak vagy személyek jelentésének, szűrésének vagy blokkolásának is szerves részét képezi:

—

első pontként az adatvédelem szempontjából elemzésre kerül a gyanús személyek vagy tények jelentésének kérdése,

| — | a második pont a technikai eszközök szerepére összpontosít, |
| --- | --- |

—

a második pont a technikai eszközök szerepére összpontosít,

| — | az iparágnak a felhasználói és a tartalmi adatok ellenőrzésével kapcsolatos felelősségét az utolsó pont tárgyalja. |
| --- | --- |

—

az iparágnak a felhasználói és a tartalmi adatok ellenőrzésével kapcsolatos felelősségét az utolsó pont tárgyalja.

II.   A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME ÉS A GYERMEKEK BIZTONSÁGA

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a program célkitűzését és a gyermekek online védelmének fokozására a programban meghatározott cselekvéseket. Különösen a jogellenes vagy káros tartalom visszaszorítása és a gyermekek és más érintett szereplők tudatosítása olyan döntő fontosságú intézkedés, melyet tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a program célkitűzését és a gyermekek online védelmének fokozására a programban meghatározott cselekvéseket. Különösen a jogellenes vagy káros tartalom visszaszorítása és a gyermekek és más érintett szereplők tudatosítása olyan döntő fontosságú intézkedés, melyet tovább kell fejleszteni.

| 11. | Az európai adatvédelmi biztos emlékeztetni kíván arra, hogy a gyermekek személyes adatainak megfelelő védelme alapvető fontosságú elsődleges lépés az online biztonság garantálása felé. A gyermekek magánélete védelmének és biztonságának összekapcsolása kifejezetten megtalálható a Miniszteri Bizottságnak „az internetet használó gyermekek méltóságának, biztonságának és magánéletének védelméről” szóló nemrégiben tett nyilatkozatában (6). A nyilatkozat emlékeztet arra, hogy a gyermekeknek jólétük érdekében joguk van a méltóságra, a különleges védelemre és gondoskodásra, „a megkülönböztetés valamennyi formájával, magánéletük önkényes vagy törvénytelen megzavarásával, valamint a méltóságuk és jó hírnevük elleni törvénytelen támadásokkal szembeni védelemre”. |
| --- | --- |

11.

Az európai adatvédelmi biztos emlékeztetni kíván arra, hogy a gyermekek személyes adatainak megfelelő védelme alapvető fontosságú elsődleges lépés az online biztonság garantálása felé. A gyermekek magánélete védelmének és biztonságának összekapcsolása kifejezetten megtalálható a Miniszteri Bizottságnak „az internetet használó gyermekek méltóságának, biztonságának és magánéletének védelméről” szóló nemrégiben tett nyilatkozatában (6). A nyilatkozat emlékeztet arra, hogy a gyermekeknek jólétük érdekében joguk van a méltóságra, a különleges védelemre és gondoskodásra, „a megkülönböztetés valamennyi formájával, magánéletük önkényes vagy törvénytelen megzavarásával, valamint a méltóságuk és jó hírnevük elleni törvénytelen támadásokkal szembeni védelemre”.

| 12. | A gyermekek magánélete védelmével társított kockázatok példájaként a nyilatkozat a gyermekek olyan tevékenységeinek nyomon követhetőségét idézi, mely kiteheti őket különféle bűncselekményeknek, mint például szexuális célzatú zaklatásnak vagy más jogellenes tevékenységeknek. A gyermekek felhasználói profiljának elkészítése és a tevékenységeikkel kapcsolatos személyes adatok tárolása szintén okot adhat visszaélésre, pl. kereskedelmi célokból, vagy oktatási intézmények vagy lehetséges munkaadók kutatásainak céljából. A nyilatkozat ezért felszólít a gyermekek által online hagyott tartalmak és nyomok ésszerűen rövid határidőn belüli eltávolítására vagy törlésére, és a gyermekeket célzó információk kidolgozására és előmozdítására, különösen az információhoz való hozzáférést nyújtó eszközök hozzáértő használatára, a tartalmak kritikai elemzésének fejlesztésére és a megfelelő kommunikációs tudás elsajátítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

12.

A gyermekek magánélete védelmével társított kockázatok példájaként a nyilatkozat a gyermekek olyan tevékenységeinek nyomon követhetőségét idézi, mely kiteheti őket különféle bűncselekményeknek, mint például szexuális célzatú zaklatásnak vagy más jogellenes tevékenységeknek. A gyermekek felhasználói profiljának elkészítése és a tevékenységeikkel kapcsolatos személyes adatok tárolása szintén okot adhat visszaélésre, pl. kereskedelmi célokból, vagy oktatási intézmények vagy lehetséges munkaadók kutatásainak céljából. A nyilatkozat ezért felszólít a gyermekek által online hagyott tartalmak és nyomok ésszerűen rövid határidőn belüli eltávolítására vagy törlésére, és a gyermekeket célzó információk kidolgozására és előmozdítására, különösen az információhoz való hozzáférést nyújtó eszközök hozzáértő használatára, a tartalmak kritikai elemzésének fejlesztésére és a megfelelő kommunikációs tudás elsajátítására vonatkozóan.

| 13. | Az európai adatvédelmi biztos támogatja ezen megállapításokat. Különösen alapvető fontosságúnak tartja a gyermekek tudatosítását az olyan személyes adatok spontán közlésével járó kockázatokkal kapcsolatban, mint például a valódi név, kor vagy lakhely. |
| --- | --- |

13.

Az európai adatvédelmi biztos támogatja ezen megállapításokat. Különösen alapvető fontosságúnak tartja a gyermekek tudatosítását az olyan személyes adatok spontán közlésével járó kockázatokkal kapcsolatban, mint például a valódi név, kor vagy lakhely.

| 14. | A többéves programban javasolt intézkedések 3. pontját (7) kimondottan a „Társadalmi tudatosítás”-nak szentelték, a gyermekeket, szülőket, gondviselőket és nevelőket célzó, az online technológiák használatára és „az online biztonság megőrzésének eszközeire” irányuló cselekvéseken keresztül. A javaslatban megjelölt eszközök közül kettő – a megfelelő információ terjesztése és az olyan kapcsolattartó pontoknak a szülők és a gyermekek rendelkezésére való bocsátása, amelyek választ adnak online biztonsággal kapcsolatos kérdésekre – olyan hasznos eszköz, melynek kifejezetten magába kell foglalnia a gyermekek személyes adatai védelmének e dimenzióját. |
| --- | --- |

14.

A többéves programban javasolt intézkedések 3. pontját (7) kimondottan a „Társadalmi tudatosítás”-nak szentelték, a gyermekeket, szülőket, gondviselőket és nevelőket célzó, az online technológiák használatára és „az online biztonság megőrzésének eszközeire” irányuló cselekvéseken keresztül. A javaslatban megjelölt eszközök közül kettő – a megfelelő információ terjesztése és az olyan kapcsolattartó pontoknak a szülők és a gyermekek rendelkezésére való bocsátása, amelyek választ adnak online biztonsággal kapcsolatos kérdésekre – olyan hasznos eszköz, melynek kifejezetten magába kell foglalnia a gyermekek személyes adatai védelmének e dimenzióját.

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy ebben az összefüggésben az adatvédelmi hatóságok releváns köztes szereplőnek számítanak. A javaslatnak ebben a minőségükben meg kell említenie őket, főleg azon szakaszaiban, melyek az együttműködés és az információ, a tapasztalat és a bevált gyakorlatok megosztásának nemzeti és uniós szintű előmozdítását irányozzák elő (8). |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy ebben az összefüggésben az adatvédelmi hatóságok releváns köztes szereplőnek számítanak. A javaslatnak ebben a minőségükben meg kell említenie őket, főleg azon szakaszaiban, melyek az együttműködés és az információ, a tapasztalat és a bevált gyakorlatok megosztásának nemzeti és uniós szintű előmozdítását irányozzák elő (8).

| 16. | Számos kezdeményezést meg lehet említeni a tagállamok vagy az EGT tagállamai által ezen a téren nemrégiben tett lépések illusztrációjaként. A svéd adatvédelmi hatóság éves felmérést készít a fiataloknak az internettel és a megfigyeléssel kapcsolatos véleményéről, csakúgy mint az Egyesült Királyság adatvédelmi hatósága (9), mely 2 000, 14 és 21 év közötti gyermek bevonásával végzett felmérést. A norvég adatvédelmi hatóság az oktatási minisztériummal közösen 2007. januárjában az iskolákat célzó nevelési kampányt indított (10). Portugáliában az adatvédelmi hatóság és az oktatási minisztérium jegyzőkönyvet írt alá az internetre, és különösen a közösségi hálózatokra vonatkozó adatvédelmi kultúra előmozdításáról (11). Ezen projektet követően a portugál közösségi hálózatok a 10 és 15 éves gyermekeknek szóló interfészt és kabalafigurát integráltak rendszerükbe. |
| --- | --- |

16.

Számos kezdeményezést meg lehet említeni a tagállamok vagy az EGT tagállamai által ezen a téren nemrégiben tett lépések illusztrációjaként. A svéd adatvédelmi hatóság éves felmérést készít a fiataloknak az internettel és a megfigyeléssel kapcsolatos véleményéről, csakúgy mint az Egyesült Királyság adatvédelmi hatósága (9), mely 2 000, 14 és 21 év közötti gyermek bevonásával végzett felmérést. A norvég adatvédelmi hatóság az oktatási minisztériummal közösen 2007. januárjában az iskolákat célzó nevelési kampányt indított (10). Portugáliában az adatvédelmi hatóság és az oktatási minisztérium jegyzőkönyvet írt alá az internetre, és különösen a közösségi hálózatokra vonatkozó adatvédelmi kultúra előmozdításáról (11). Ezen projektet követően a portugál közösségi hálózatok a 10 és 15 éves gyermekeknek szóló interfészt és kabalafigurát integráltak rendszerükbe.

| 17. | Ezen példák illusztrálják, hogy az adatvédelem szereplői aktív és döntő szerepet játszanak a gyermekek online védelmében, és hogy szükséges, hogy a többéves program kifejezetten tartalmazza őket mint közvetítőket. |
| --- | --- |

17.

Ezen példák illusztrálják, hogy az adatvédelem szereplői aktív és döntő szerepet játszanak a gyermekek online védelmében, és hogy szükséges, hogy a többéves program kifejezetten tartalmazza őket mint közvetítőket.

III.   MÁS ÉRDEKELTEK SZEMÉLYES ADATAINAK ÉS JOGAINAK VÉDELME

I.   Bejelentés és információcsere

| 18. | A javaslat első pontja („A jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés” (12)) egyik fő cselekvéseként tartalmazza a jogellenes online tartalom és káros online magatartás jelentésére szolgáló kapcsolattartó pontok létrehozását. Nem kérdéses, hogy a jogellenes tartalomra vagy a káros magatartásra fel kell hívni az illetékes hatóságok figyelmét az ellenük való eredményes küzdelem érdekében. Valójában már létrehoztak kapcsolattartó pontokat a gyermekek védelmével kapcsolatban, de például a spam elleni küzdelemre is (13). |
| --- | --- |

18.

A javaslat első pontja („A jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés” (12)) egyik fő cselekvéseként tartalmazza a jogellenes online tartalom és káros online magatartás jelentésére szolgáló kapcsolattartó pontok létrehozását. Nem kérdéses, hogy a jogellenes tartalomra vagy a káros magatartásra fel kell hívni az illetékes hatóságok figyelmét az ellenük való eredményes küzdelem érdekében. Valójában már létrehoztak kapcsolattartó pontokat a gyermekek védelmével kapcsolatban, de például a spam elleni küzdelemre is (13).

| 19. | Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megállapítja, hogy a káros tartalom fogalma tisztázatlan maradt: nem találni arra vonatkozó jelzést, hogy ki a felelős annak meghatározásáért, hogy mely kritériumok alapján és mi számít káros tartalomnak. Ez aggodalomra ad okot, főleg, ha figyelembe vesszük egy ilyen tartalom esetleges jelentésével járó következményeket. |
| --- | --- |

19.

Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megállapítja, hogy a káros tartalom fogalma tisztázatlan maradt: nem találni arra vonatkozó jelzést, hogy ki a felelős annak meghatározásáért, hogy mely kritériumok alapján és mi számít káros tartalomnak. Ez aggodalomra ad okot, főleg, ha figyelembe vesszük egy ilyen tartalom esetleges jelentésével járó következményeket.

| 20. | Továbbá, amint az fentebb már említésre került, egy, a jelenlegihez hasonló program keretében nem csak a gyermekek személyes adatainak védelme a tét, hanem minden olyan személy személyes adatainak, aki valamilyen formában a hálózaton áramló információhoz kapcsolódik. Ez a személy lehet például az, akit helytelen magatartással gyanúsítanak és mint ilyet jelentik, de az is, aki gyanús magatartásról vagy tartalomról jelentést tesz, illetve a visszaélés áldozata is. Míg ez az információ egy hatékony jelentési rendszer szükséges feltétele, az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja, hogy emlékeztessen rá, hogy azt mindig az adatvédelmi elveknek megfelelően kell feldolgozni. |
| --- | --- |

20.

Továbbá, amint az fentebb már említésre került, egy, a jelenlegihez hasonló program keretében nem csak a gyermekek személyes adatainak védelme a tét, hanem minden olyan személy személyes adatainak, aki valamilyen formában a hálózaton áramló információhoz kapcsolódik. Ez a személy lehet például az, akit helytelen magatartással gyanúsítanak és mint ilyet jelentik, de az is, aki gyanús magatartásról vagy tartalomról jelentést tesz, illetve a visszaélés áldozata is. Míg ez az információ egy hatékony jelentési rendszer szükséges feltétele, az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja, hogy emlékeztessen rá, hogy azt mindig az adatvédelmi elveknek megfelelően kell feldolgozni.

| 21. | Elképzelhető, hogy egyes megvédendő adatok speciális védelmet igényelnek, amennyiben a 95/46/EK irányelv 8. cikkének értelmében különleges adatoknak számítanak. Ez lehet az eset a jogsértések elkövetőire vonatkozó adatokkal kapcsolatban, valamint a visszaélések áldozatainál, különösen, ha gyermekpornográfiáról van szó. Meg kell jegyezni, hogy nemzeti szinten néhány jelentési rendszer megkívánta az adatvédelmi törvények módosítását a gyanúsított elkövetőkre vagy az áldozatokra vonatkozó igazságügyi adatok feldolgozásának lehetővé tétele érdekében (14). Az európai adatvédelmi biztos ragaszkodik ahhoz, hogy bármely létrehozandó jelentési rendszer vegye figyelembe a létező adatvédelmi keretet. A közérdek bizonyítása és a rendszernek elvben a bűnüldöző hatóságok általi felügyeletével kapcsolatos garanciák az ezen keretnek való megfelelést célzó, döntő elemek. |
| --- | --- |

21.

Elképzelhető, hogy egyes megvédendő adatok speciális védelmet igényelnek, amennyiben a 95/46/EK irányelv 8. cikkének értelmében különleges adatoknak számítanak. Ez lehet az eset a jogsértések elkövetőire vonatkozó adatokkal kapcsolatban, valamint a visszaélések áldozatainál, különösen, ha gyermekpornográfiáról van szó. Meg kell jegyezni, hogy nemzeti szinten néhány jelentési rendszer megkívánta az adatvédelmi törvények módosítását a gyanúsított elkövetőkre vagy az áldozatokra vonatkozó igazságügyi adatok feldolgozásának lehetővé tétele érdekében (14). Az európai adatvédelmi biztos ragaszkodik ahhoz, hogy bármely létrehozandó jelentési rendszer vegye figyelembe a létező adatvédelmi keretet. A közérdek bizonyítása és a rendszernek elvben a bűnüldöző hatóságok általi felügyeletével kapcsolatos garanciák az ezen keretnek való megfelelést célzó, döntő elemek.

II.   A technikai eszközök szerepe a magánélet védelmében

| 22. | A technikai eszközök használatát a javaslat a jogellenes tartalom és a káros magatartás elleni küzdelem egyik megoldásaként ajánlja (15). A hatásvizsgálatban (16) példákat találunk az ilyen eszközökre, köztük a korfelismerést, az arcfelismerést (az áldozatok bűnüldöző hatóságok általi azonosításához) vagy a szűrési technológiákat. A javaslat szerint ezen eszközöket jobban hozzá kell igazítani a gyakorlati igényekhez, és a releváns érdekeltek számára hozzáférhetővé kell őket tenni. |
| --- | --- |

22.

A technikai eszközök használatát a javaslat a jogellenes tartalom és a káros magatartás elleni küzdelem egyik megoldásaként ajánlja (15). A hatásvizsgálatban (16) példákat találunk az ilyen eszközökre, köztük a korfelismerést, az arcfelismerést (az áldozatok bűnüldöző hatóságok általi azonosításához) vagy a szűrési technológiákat. A javaslat szerint ezen eszközöket jobban hozzá kell igazítani a gyakorlati igényekhez, és a releváns érdekeltek számára hozzáférhetővé kell őket tenni.

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos más világosan állást foglalt (17) az új technológiáknak az egyéni jogok védelmének fokozására való felhasználása mellett. Megítélése szerint a személyes adatok beépített védelmére vonatkozó elvnek szerves részét kell képeznie a technológiai fejlődésnek, mely a személyes adatok feldolgozását is érinti. Az európai adatvédelmi biztos ezért határozottan ösztönzi a technológiák ezen irányban való fejlesztését célzó projektek kidolgozását. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos más világosan állást foglalt (17) az új technológiáknak az egyéni jogok védelmének fokozására való felhasználása mellett. Megítélése szerint a személyes adatok beépített védelmére vonatkozó elvnek szerves részét kell képeznie a technológiai fejlődésnek, mely a személyes adatok feldolgozását is érinti. Az európai adatvédelmi biztos ezért határozottan ösztönzi a technológiák ezen irányban való fejlesztését célzó projektek kidolgozását.

| 24. | Különösen fontos olyan rendszerek kidolgozása, melyek a lehető legnagyobb mértékben csökkentik a gyermekek személyes adatainak felfedését és megbízható védelmet nyújtanak számukra, valamint ennek megfelelően lehetővé teszik számukra az információs társadalom új eszközeinek – például a közösségi hálózatoknak – a biztonságosabb használatát. |
| --- | --- |

24.

Különösen fontos olyan rendszerek kidolgozása, melyek a lehető legnagyobb mértékben csökkentik a gyermekek személyes adatainak felfedését és megbízható védelmet nyújtanak számukra, valamint ennek megfelelően lehetővé teszik számukra az információs társadalom új eszközeinek – például a közösségi hálózatoknak – a biztonságosabb használatát.

| 25. | Mindazonáltal nem szabad elfelejteni, hogy a techonológiai eszközök felhasználásuk módjától függően különféle hatással lehetnek az egyénekre. Ha információ szűrésére vagy blokkolására használják őket, megakadályozhatják a gyermekek esetlegesen káros tartalomhoz való hozzáférését, ugyanakkor azt is meggátolhatják, hogy valaki törvényes információkhoz hozzájusson. |
| --- | --- |

25.

Mindazonáltal nem szabad elfelejteni, hogy a techonológiai eszközök felhasználásuk módjától függően különféle hatással lehetnek az egyénekre. Ha információ szűrésére vagy blokkolására használják őket, megakadályozhatják a gyermekek esetlegesen káros tartalomhoz való hozzáférését, ugyanakkor azt is meggátolhatják, hogy valaki törvényes információkhoz hozzájusson.

| 26. | Noha a kérdéssel kapcsolatos fő aggodalom az információhoz való hozzáférés szabadságához kapcsolódik, a technológia a magánélet védelme szempontjából következményekkel jár. Ugyanis a szűrés – különösen a személyazonossági adatok kezelését használó legfrissebb megoldások – megadott kritériumok alapján működnek, beleértve olyan személyes adatokat, mint a hálózathoz kapcsolódó egyén életkora (felnőttek vagy gyermekek meghatározott tartalmakhoz való hozzáférésének megakadályozására), az információ tartalma és az információ szerzőjének azonosságához kötődő adatforgalom. Ezen személyes információ – automatikus – feldolgozásának módjától függően az érintett egyének következményekkel szembesülhetnek az online kommunikációra vonatkozó joguk tekintetében. |
| --- | --- |

26.

Noha a kérdéssel kapcsolatos fő aggodalom az információhoz való hozzáférés szabadságához kapcsolódik, a technológia a magánélet védelme szempontjából következményekkel jár. Ugyanis a szűrés – különösen a személyazonossági adatok kezelését használó legfrissebb megoldások – megadott kritériumok alapján működnek, beleértve olyan személyes adatokat, mint a hálózathoz kapcsolódó egyén életkora (felnőttek vagy gyermekek meghatározott tartalmakhoz való hozzáférésének megakadályozására), az információ tartalma és az információ szerzőjének azonosságához kötődő adatforgalom. Ezen személyes információ – automatikus – feldolgozásának módjától függően az érintett egyének következményekkel szembesülhetnek az online kommunikációra vonatkozó joguk tekintetében.

| 27. | A szűrő vagy blokkoló eszközöknek a hálózatokhoz való hozzáférés ellenőrzésére való használatát ezért nagyon óvatosan – lehetséges ellentétes hatásukat figyelembe véve –, és a magánélet védelmének fokozására a technológia kínálta lehetőségeket teljes mértékben kihasználva kell alkalmazni. |
| --- | --- |

27.

A szűrő vagy blokkoló eszközöknek a hálózatokhoz való hozzáférés ellenőrzésére való használatát ezért nagyon óvatosan – lehetséges ellentétes hatásukat figyelembe véve –, és a magánélet védelmének fokozására a technológia kínálta lehetőségeket teljes mértékben kihasználva kell alkalmazni.

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a hatásvizsgálatban (18) adott pontos információt, mely szerint a javasolt lehetőségek egyike sem érinti a magánélethez való jogot és a szólásszabadságot. Továbbá ő is osztja az abban kifejtett véleményt, miszerint az egyik fő cél a felhasználók felvértezése, azaz „jobb döntések meghozatalára és a megfelelő lépések megtételére való felvértezése” a gyermekek védelme érdekében (19). |
| --- | --- |

28.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a hatásvizsgálatban (18) adott pontos információt, mely szerint a javasolt lehetőségek egyike sem érinti a magánélethez való jogot és a szólásszabadságot. Továbbá ő is osztja az abban kifejtett véleményt, miszerint az egyik fő cél a felhasználók felvértezése, azaz „jobb döntések meghozatalára és a megfelelő lépések megtételére való felvértezése” a gyermekek védelme érdekében (19).

III.   A szolgáltatók felelőssége

| 29. | A javaslat szerint az összes érdekelt együttműködése a kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelme fokozásának szükséges eleme. A javaslat (20) előirányozza ezen érdekeltek között az iparágnak különösen az önszabályozáson keresztüli hozzájárulását és részvételét. |
| --- | --- |

29.

A javaslat szerint az összes érdekelt együttműködése a kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelme fokozásának szükséges eleme. A javaslat (20) előirányozza ezen érdekeltek között az iparágnak különösen az önszabályozáson keresztüli hozzájárulását és részvételét.

| 30. | A távközlési és tartalomszolgáltatások nyújtásáért felelős szereplőként az iparág befolyást gyakorolhatna a jogellenesnek vagy károsnak tartott információ bejelentésére, szűrésére vagy blokkolására. Mindazonáltal megbeszélés tárgya lehet, hogy jogi szempontból milyen mértékben bízható az iparágra ez a feladat. |
| --- | --- |

30.

A távközlési és tartalomszolgáltatások nyújtásáért felelős szereplőként az iparág befolyást gyakorolhatna a jogellenesnek vagy károsnak tartott információ bejelentésére, szűrésére vagy blokkolására. Mindazonáltal megbeszélés tárgya lehet, hogy jogi szempontból milyen mértékben bízható az iparágra ez a feladat.

| 31. | Természetesen üdvözlendő az iparágnak a gyermekek és más érintett szereplők – pl. szülők vagy nevelők – tudatosítását szolgáló együttműködése. A tartalomszolgáltatók felelősségének szintén lényeges pontja az olyan riasztási rendszerek és moderátorok alkalmazása a weboldalakon, melyek lehetővé teszik a nem megfelelő tartalom kizárását. |
| --- | --- |

31.

Természetesen üdvözlendő az iparágnak a gyermekek és más érintett szereplők – pl. szülők vagy nevelők – tudatosítását szolgáló együttműködése. A tartalomszolgáltatók felelősségének szintén lényeges pontja az olyan riasztási rendszerek és moderátorok alkalmazása a weboldalakon, melyek lehetővé teszik a nem megfelelő tartalom kizárását.

| 32. | A távközlési szolgáltatókat tekintve a távközlés ellenőrzése – akár a szellemi tulajdonjog által védett tartalom, akár más jogellenes tartalom ellenőrzését célozza – vitatható. A probléma felveti egy konkrét (távközlési) szolgáltatást nyújtó kereskedelmi szereplőnek egy olyan területen – azaz a távközlési tartalmak ellenőrzésében – való közbelépését, ahol elvben nem szabadna közbelépnie. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ilyen ellenőrzést szolgáltatók elvben nem végezhetnek, főleg nem szisztematikusan. Mikor speciális körülmények között szükség van rá, az elvben a bűnüldöző hatóságok feladata kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

32.

A távközlési szolgáltatókat tekintve a távközlés ellenőrzése – akár a szellemi tulajdonjog által védett tartalom, akár más jogellenes tartalom ellenőrzését célozza – vitatható. A probléma felveti egy konkrét (távközlési) szolgáltatást nyújtó kereskedelmi szereplőnek egy olyan területen – azaz a távközlési tartalmak ellenőrzésében – való közbelépését, ahol elvben nem szabadna közbelépnie. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ilyen ellenőrzést szolgáltatók elvben nem végezhetnek, főleg nem szisztematikusan. Mikor speciális körülmények között szükség van rá, az elvben a bűnüldöző hatóságok feladata kell, hogy legyen.

| 33. | A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2005. január 18-i véleményében (21) ezzel kapcsolatban emlékeztetett arra, hogy „az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv 15. cikkének megfelelően az internetszolgáltatókra nem róható ki a szisztematikus megfigyelés és együttműködés kötelezettsége. (...) Amint azt az adatvédelmi irányelv 8. cikke megállapítja, bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozása kizárólag a tagállamok által meghatározott szigorú feltételek mellett történhet. Noha bármely egyén nyilvánvalóan jogosult igazságügyi adatoknak saját peres ügye során való feldolgozására, ez az elv nem teszi lehetővé a harmadik felek által végzett, részletekre kiterjedő nyomozást, személyes adatok harmadik felek általi gyűjtését és központosított adatbázisban való tárolását, beleértve különösen az általános jellegű szisztematikus kutatást, mint pl. az internet átvizsgálását (...). Az ilyen nyomozás az igazságügyi hatóságok hatáskörébe tartozik”. |
| --- | --- |

33.

A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2005. január 18-i véleményében (21) ezzel kapcsolatban emlékeztetett arra, hogy „az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv 15. cikkének megfelelően az internetszolgáltatókra nem róható ki a szisztematikus megfigyelés és együttműködés kötelezettsége. (...) Amint azt az adatvédelmi irányelv 8. cikke megállapítja, bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozása kizárólag a tagállamok által meghatározott szigorú feltételek mellett történhet. Noha bármely egyén nyilvánvalóan jogosult igazságügyi adatoknak saját peres ügye során való feldolgozására, ez az elv nem teszi lehetővé a harmadik felek által végzett, részletekre kiterjedő nyomozást, személyes adatok harmadik felek általi gyűjtését és központosított adatbázisban való tárolását, beleértve különösen az általános jellegű szisztematikus kutatást, mint pl. az internet átvizsgálását (...). Az ilyen nyomozás az igazságügyi hatóságok hatáskörébe tartozik”.

| 34. | A magánszereplők közbelépése egy olyan területen, ahol a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és más alapvető jogok védelme a kérdés, felveti a használt eszközök arányosságának problémáját. Az Európai Parlament nemrégiben elfogadott egy állásfoglalást (22), melyben hangsúlyozza egy olyan megoldás szükségességét, mely összhangban van az egyének alapvető jogaival. Állásfoglalásának 23. pontjában megállapítja, hogy „az internet a kultúra kifejeződésének széleskörű platformja és az ismeretekhez való hozzáférés és az európai kreativitásban való demokratikus részvétel eszköze, amely az információs társadalomban összeköti a generációkat; (a Parlament) felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartózkodjanak olyan intézkedések elfogadásától, amelyek ellentétesek a polgári szabadságjogokkal, az emberi jogokkal, valamint az arányosság és a hatékonyság elvével, és eltérítő hatásuk van, mint például az internethez való hozzáférés megszakításának”. |
| --- | --- |

34.

A magánszereplők közbelépése egy olyan területen, ahol a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és más alapvető jogok védelme a kérdés, felveti a használt eszközök arányosságának problémáját. Az Európai Parlament nemrégiben elfogadott egy állásfoglalást (22), melyben hangsúlyozza egy olyan megoldás szükségességét, mely összhangban van az egyének alapvető jogaival. Állásfoglalásának 23. pontjában megállapítja, hogy „az internet a kultúra kifejeződésének széleskörű platformja és az ismeretekhez való hozzáférés és az európai kreativitásban való demokratikus részvétel eszköze, amely az információs társadalomban összeköti a generációkat; (a Parlament) felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartózkodjanak olyan intézkedések elfogadásától, amelyek ellentétesek a polgári szabadságjogokkal, az emberi jogokkal, valamint az arányosság és a hatékonyság elvével, és eltérítő hatásuk van, mint például az internethez való hozzáférés megszakításának”.

| 35. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint egyensúlyt kell találni a jogellenes tartalom elleni küzdelem törvényes célkitűzése és a felhasznált eszközök megfelelő jellege között. Emlékeztet arra, hogy a távközlési hálózatok megfigyelésére irányuló – konkrét esetben szükséges – bármely tevékenység a bűnüldözési hatóságok feladata kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

35.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint egyensúlyt kell találni a jogellenes tartalom elleni küzdelem törvényes célkitűzése és a felhasznált eszközök megfelelő jellege között. Emlékeztet arra, hogy a távközlési hálózatok megfigyelésére irányuló – konkrét esetben szükséges – bármely tevékenység a bűnüldözési hatóságok feladata kell, hogy legyen.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| 36. | Az európai adatvédelmi biztos támogatja az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi programra irányuló javaslatot. Üdvözli a tényt, miszerint ez a program a gyermekek védelme hatékonyságának fokozására új technológiák és konkrét cselekvések kidolgozására kíván összpontosítani. |
| --- | --- |

36.

Az európai adatvédelmi biztos támogatja az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi programra irányuló javaslatot. Üdvözli a tényt, miszerint ez a program a gyermekek védelme hatékonyságának fokozására új technológiák és konkrét cselekvések kidolgozására kíván összpontosítani.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a gyermekek online biztonságának elengedhetetlen előfeltétele a személyes adatok védelme. A programban javasolt cselekvésekkel, különösen az alábbiakkal meg kell akadályozni a gyermekek személyes adataival való visszaélést:






  — | a gyermekek és más érintett szereplők – pl. szülők vagy nevelők – tudatosítása, |
| --- | --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a gyermekek online biztonságának elengedhetetlen előfeltétele a személyes adatok védelme. A programban javasolt cselekvésekkel, különösen az alábbiakkal meg kell akadályozni a gyermekek személyes adataival való visszaélést:

—

a gyermekek és más érintett szereplők – pl. szülők vagy nevelők – tudatosítása,

| — | a legjobb gyakorlatok iparág általi kidolgozásának ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a legjobb gyakorlatok iparág általi kidolgozásának ösztönzése,

| — | a magánélet védelmét biztosító technológiai eszközök kidolgozásának ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a magánélet védelmét biztosító technológiai eszközök kidolgozásának ösztönzése,

| — | a bevált gyakorlatok és a gyakorlati tapasztalatok releváns hatóságok – így az adatvédelmi hatóságok – közötti cseréjének elősegítése. |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok és a gyakorlati tapasztalatok releváns hatóságok – így az adatvédelmi hatóságok – közötti cseréjének elősegítése.

| 38. | Ezen cselekvéseket azon tény szem előtt tartásával kell kidolgozni, hogy a gyermekek védelmére olyan környezetben kerül sor, ahol mások jogai is sérelmet szenvedhetnek. Az adatgyűjtésre, -blokkolásra vagy -bejelentésre irányuló bármely kezdeményezésre csak minden érintett egyén alapvető jogainak és az adatvédelemre vonatkozó jogi keretnek a tiszteletben tartása mellett kerülhet sor. Az európai adatvédelmi biztos különösen emlékeztet arra, hogy a távközlési hálózatok megfigyelésére irányuló – konkrét esetben szükséges – bármely tevékenység a bűnüldözési hatóságok feladata kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

38.

Ezen cselekvéseket azon tény szem előtt tartásával kell kidolgozni, hogy a gyermekek védelmére olyan környezetben kerül sor, ahol mások jogai is sérelmet szenvedhetnek. Az adatgyűjtésre, -blokkolásra vagy -bejelentésre irányuló bármely kezdeményezésre csak minden érintett egyén alapvető jogainak és az adatvédelemre vonatkozó jogi keretnek a tiszteletben tartása mellett kerülhet sor. Az európai adatvédelmi biztos különösen emlékeztet arra, hogy a távközlési hálózatok megfigyelésére irányuló – konkrét esetben szükséges – bármely tevékenység a bűnüldözési hatóságok feladata kell, hogy legyen.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a program a további konkrét cselekvések általános keretét adja meg. Úgy véli, hogy néhány, az ebben a véleményben megfogalmazott megfigyelés első lépésként értékelendő és a gyakorlatban kidolgozható, a még elindításra váró projektekre való hivatkozással és a program cselekvéseivel összhangban. Azt javasolja, hogy ezen gyakorlati projektek meghatározása során szorosan működjenek együtt az adatvédelmi hatóságokkal. Továbbá hivatkozik a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a témában végzett tevékenységeire, és különösen a közösségi hálózatokkal foglalkozó munkacsoport aktuális munkájára (23). |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a program a további konkrét cselekvések általános keretét adja meg. Úgy véli, hogy néhány, az ebben a véleményben megfogalmazott megfigyelés első lépésként értékelendő és a gyakorlatban kidolgozható, a még elindításra váró projektekre való hivatkozással és a program cselekvéseivel összhangban. Azt javasolja, hogy ezen gyakorlati projektek meghatározása során szorosan működjenek együtt az adatvédelmi hatóságokkal. Továbbá hivatkozik a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a témában végzett tevékenységeire, és különösen a közösségi hálózatokkal foglalkozó munkacsoport aktuális munkájára (23).

Kelt Brüsszelben, 2008. június 23-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  A magánélet védelmére vonatkozó néhány hivatkozást tartalmaz a Hatásvizsgálat (3.2.2. Sajátos kockázatok: személyes adatok közzététele; 3.3. Célcsoportok; 5.2. A politikai opciók hatásvizsgálata), de ezek nem eléggé kidolgozottak.

3

(4)  Magyarázó feljegyzés, 2.1. A jogalkotás háttere; A hatásvizsgálat összefoglalása, 1.2. A jelenlegi helyzet: jogalkotás.

4

(5)

5

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(6)  A Miniszterek Tanácsa által a miniszterhelyettesek 2008. február 20-i 1018. ülésén elfogadott nyilatkozat, mely elérhető a „wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001” címen.

6

(7)  I. melléklet, cselekvések, 3. pont.

7

(8)  I. melléklet, cselekvések, 1. pont.

8

(9)  Lásd: „www.ico.gov.uk/youngpeople”.

9

(10)  Lásd: „www.dubestemmer.no”.

10

(11)  Lásd: „dadus.cnpd.pt/”.

11

(12)  A javaslat 1. melléklete.

12

(13)  Lásd pl. a belga hatóságok által erre a célra létrehozott weboldalt: www.ecops.be

13

(14)  Lásd az 1992. december 8-i belga adatvédelmi törvény 3. cikkének (6) bekezdését, mely az eltűnt vagy szexuális visszaélést elszenvedő gyermekek bejelentési központja általi adatfeldolgozásra vonatkozik.

14

(15)  I. melléklet, cselekvések, 1. pont.

15

(16)  Hatásvizsgálat, 3.1. pont.

16

(17)  Az európai adatvédelmi biztos 2006. évi éves jelentése, 3.5.1. rész, Technológiai fejlődés.

17

(18)  Hatásvizsgálat, 5.2. pont.

18

(19)  Ebben az értelemben a szűrők aktiválása a szülők feladata lenne, és deaktiválni lehetne őket annak érdekében, hogy a szűrést teljes mértékben a felnőtt irányítsa.

19

(20)  Az irányelv (8) preambulumbekezdése; I. melléklet, 1.4. pont; A hatásvizsgálat összefoglalása, 3.1. pont.

20

(21)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos adatvédelmi kérdésekről szóló munkadokumentuma (WP 104).

21

(22)  Az Európai Parlament 2008. április 10-i állásfoglalása a kulturális iparágakról Európában (2007/2153(INI)), 23. pont.

22

(23)  Lásd a gyermekek személyes adatainak védelméről szóló, 2008. február 18-i 1/2008 munkadokumentumot (WP 147), és egy általánosabb megközelítéshez a közösségi hálózatokkal foglalkozó munkacsoport 2008–2009-es munkaprogramját, mely az alábbi címen érhető el:

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/7

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

(2009/C 2/03)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2008. május 15-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

A javaslat

| 1. | A Bizottság 2008. április 30-án az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot (3) fogadott el (a továbbiakban: a javaslat). A Bizottság a javaslatot – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében – konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak, aki azt 2008. május 15-én kapta kézhez. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2008. április 30-án az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot (3) fogadott el (a továbbiakban: a javaslat). A Bizottság a javaslatot – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében – konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak, aki azt 2008. május 15-én kapta kézhez.

| 2. | A javaslat célja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelet (4) több pontban történő érdemi módosítása. A Bizottság indokolásában megadja a meglévő rendelet felülvizsgálatának okait. Megemlíti a nagyobb átláthatóságot sürgető „európai átláthatósági kezdeményezést” (5), az Aarhusi Egyezménynek az Európai Közösség intézményeire és szerveire való alkalmazásáról szóló rendeletet (6), amely a környezetet érintő információkat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében kapcsolódik az 1049/2001/EK rendelethez, valamint megemlíti a Bíróság esetjogát és az európai ombudsmanhoz az 1049/2001/EK rendelettel összefüggésben benyújtott panaszokat. |
| --- | --- |

2.

A javaslat célja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelet (4) több pontban történő érdemi módosítása. A Bizottság indokolásában megadja a meglévő rendelet felülvizsgálatának okait. Megemlíti a nagyobb átláthatóságot sürgető „európai átláthatósági kezdeményezést” (5), az Aarhusi Egyezménynek az Európai Közösség intézményeire és szerveire való alkalmazásáról szóló rendeletet (6), amely a környezetet érintő információkat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében kapcsolódik az 1049/2001/EK rendelethez, valamint megemlíti a Bíróság esetjogát és az európai ombudsmanhoz az 1049/2001/EK rendelettel összefüggésben benyújtott panaszokat.

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a vele folytatott konzultációt és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonló módon, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a vele folytatott konzultációt és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonló módon, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos figyelmét különösen megragadta az, hogy a javaslat a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kényes viszonnyal foglalkozó rendelkezést tartalmaz, nevezetesen a javaslat 4. cikkének (5) bekezdésében. Az említett rendelkezés elemzése fogja képezni e vélemény központi elemét. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos figyelmét különösen megragadta az, hogy a javaslat a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kényes viszonnyal foglalkozó rendelkezést tartalmaz, nevezetesen a javaslat 4. cikkének (5) bekezdésében. Az említett rendelkezés elemzése fogja képezni e vélemény központi elemét.

| 5. | A vélemény azonban nem korlátozódik erre az elemzésre. Az elemzést a javaslat hátterével és hatályával kapcsolatos észrevételek előzik meg. A 4. cikk (5) bekezdésének elemzését egyéb kérdések – például a személyes adatokhoz a 45/2001/EK rendelet értelmében való hozzáférés joga – megtárgyalása követi. |
| --- | --- |

5.

A vélemény azonban nem korlátozódik erre az elemzésre. Az elemzést a javaslat hátterével és hatályával kapcsolatos észrevételek előzik meg. A 4. cikk (5) bekezdésének elemzését egyéb kérdések – például a személyes adatokhoz a 45/2001/EK rendelet értelmében való hozzáférés joga – megtárgyalása követi.

II.   A JAVASLAT HÁTTERE ÉS HATÁLYA

A háttér

| 6. | A javaslatot nyilvános konzultáció előzte meg. A Bizottság indokolásában megemlíti, hogy figyelembe vette a nyilvános konzultáció során a válaszadók többsége által nyilvánított véleményeket. |
| --- | --- |

6.

A javaslatot nyilvános konzultáció előzte meg. A Bizottság indokolásában megemlíti, hogy figyelembe vette a nyilvános konzultáció során a válaszadók többsége által nyilvánított véleményeket.

| 7. | 2008. június 2-án, a javaslat elfogadását követően, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által szervezett nyilvános meghallgatásra került sor az Európai Parlamentben. Ez alkalmat nyújtott több érintettnek a javaslattal kapcsolatos véleménye kifejezésére. Az európai adatvédelmi biztos szintén tett néhány nem végleges észrevételt. A meghallgatáson az Európai Bizottság képviselői – a különböző észrevételekre adott egyik válaszukban – hangsúlyozták, hogy a javaslat a kidolgozás folyamatának pillanatnyi állását tükrözi, és a Bizottság nyitott a szöveg megvitatása és a javaslat javítását célzó észrevételek iránt, nem zárva ki alternatív megoldások lehetőségét sem. |
| --- | --- |

7.

2008. június 2-án, a javaslat elfogadását követően, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által szervezett nyilvános meghallgatásra került sor az Európai Parlamentben. Ez alkalmat nyújtott több érintettnek a javaslattal kapcsolatos véleménye kifejezésére. Az európai adatvédelmi biztos szintén tett néhány nem végleges észrevételt. A meghallgatáson az Európai Bizottság képviselői – a különböző észrevételekre adott egyik válaszukban – hangsúlyozták, hogy a javaslat a kidolgozás folyamatának pillanatnyi állását tükrözi, és a Bizottság nyitott a szöveg megvitatása és a javaslat javítását célzó észrevételek iránt, nem zárva ki alternatív megoldások lehetőségét sem.

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos ezt a nyitott hozzáállást megragadandó lehetőségnek tekinti, és a javaslat 4. cikkének (5) bekezdését érintő alternatív szöveggel kíván hozzájárulni a vitához. Ez a nyitott hozzáállás továbbá tökéletesen illeszkedik az átláthatóság fogalmához: a felelősségteljes kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása (lásd például az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikkének (1) bekezdését). |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos ezt a nyitott hozzáállást megragadandó lehetőségnek tekinti, és a javaslat 4. cikkének (5) bekezdését érintő alternatív szöveggel kíván hozzájárulni a vitához. Ez a nyitott hozzáállás továbbá tökéletesen illeszkedik az átláthatóság fogalmához: a felelősségteljes kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása (lásd például az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikkének (1) bekezdését).

| 9. | A Lisszaboni Szerződés sorsát a vélemény kiadásakor övező bizonytalanság ellenére nem szabad figyelmen kívül hagyni az új szerződés mint jogi keret lehetőségét. |
| --- | --- |

9.

A Lisszaboni Szerződés sorsát a vélemény kiadásakor övező bizonytalanság ellenére nem szabad figyelmen kívül hagyni az új szerződés mint jogi keret lehetőségét.

| 10. | A javaslat alapját az EK-Szerződés 255. cikke képezi, amely biztosítja az európai parlamenti, tanácsi és bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférés jogát. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikke fog e cikk helyébe lépni. A 15. cikk kiterjeszti a hozzáférés jogát valamennyi uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség dokumentumára. Módosítja a 255. cikket többek között a nyitottság általános elvének a bevezetése (15. cikk (1) bekezdés), valamint az Európai Parlament és a Tanács arra való kötelezése révén, hogy gondoskodjanak a jogalkotási eljárásokhoz kapcsolódó dokumentumok közzétételéről. |
| --- | --- |

10.

A javaslat alapját az EK-Szerződés 255. cikke képezi, amely biztosítja az európai parlamenti, tanácsi és bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférés jogát. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikke fog e cikk helyébe lépni. A 15. cikk kiterjeszti a hozzáférés jogát valamennyi uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség dokumentumára. Módosítja a 255. cikket többek között a nyitottság általános elvének a bevezetése (15. cikk (1) bekezdés), valamint az Európai Parlament és a Tanács arra való kötelezése révén, hogy gondoskodjanak a jogalkotási eljárásokhoz kapcsolódó dokumentumok közzétételéről.

Hatály: a „dokumentum” fogalma

| 11. | A javaslat a 3. cikke a) pontjában szereplő fogalommeghatározásnak megfelelő valamennyi dokumentumra vonatkozik. E fogalommeghatározás szövege a következő: „dokumentum”: „az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül bármely olyan adattartalom, amelyet egy intézmény hivatalosan elkészített és egy vagy több címzettnek továbbított, vagy egyéb módon nyilvántartásba vett, vagy egy intézmény kapott; az elektronikus adattároló, -kezelő és -lekérdező rendszerekben szereplő adatok akkor tekinthetők dokumentumoknak, ha azok nyomtatott vagy elektronikus példányban a már meglévő rendszereszközök segítségével hozzáférhetőek”. |
| --- | --- |

11.

A javaslat a 3. cikke a) pontjában szereplő fogalommeghatározásnak megfelelő valamennyi dokumentumra vonatkozik. E fogalommeghatározás szövege a következő: „dokumentum”: „az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül bármely olyan adattartalom, amelyet egy intézmény hivatalosan elkészített és egy vagy több címzettnek továbbított, vagy egyéb módon nyilvántartásba vett, vagy egy intézmény kapott; az elektronikus adattároló, -kezelő és -lekérdező rendszerekben szereplő adatok akkor tekinthetők dokumentumoknak, ha azok nyomtatott vagy elektronikus példányban a már meglévő rendszereszközök segítségével hozzáférhetőek”.

| 12. | A teljes fogalommeghatározás idézését az indokolja, hogy az felvet néhány, a rendelet hatályához kapcsolódó lényeges kérdést:






  — | a hozzáférési jog tárgya: egy darab papírról (vagy annak elektronikus változatáról) van-e szó, vagy tágabban értelmezendő: az EU intézményeire vonatkozó információkat vagy az azok birtokában lévő információkat érinti-e, dokumentum létezésére való tekintet nélkül? |
| --- | --- | --- |

12.

A teljes fogalommeghatározás idézését az indokolja, hogy az felvet néhány, a rendelet hatályához kapcsolódó lényeges kérdést:

—

a hozzáférési jog tárgya: egy darab papírról (vagy annak elektronikus változatáról) van-e szó, vagy tágabban értelmezendő: az EU intézményeire vonatkozó információkat vagy az azok birtokában lévő információkat érinti-e, dokumentum létezésére való tekintet nélkül?

| — | hogyan értelmezendő a rendelet hatályának olyan dokumentumokra való korlátozása, amelyeket valamely intézmény hivatalosan továbbított egy vagy több címzett részére, vagy valamely intézmény egyéb módon nyilvántartásba vett vagy kapott? |
| --- | --- |

—

hogyan értelmezendő a rendelet hatályának olyan dokumentumokra való korlátozása, amelyeket valamely intézmény hivatalosan továbbított egy vagy több címzett részére, vagy valamely intézmény egyéb módon nyilvántartásba vett vagy kapott?

| — | az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet hatálya közötti különbség. |
| --- | --- |

—

az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet hatálya közötti különbség.

| 13. | A rendelet kiindulási pontja a dokumentumokhoz, nem pedig az információhoz mint olyanhoz való hozzáférés. Ez az EK-Szerződés 255. cikkében megállapított elv. A Lisszaboni Szerződés nem hozna jelentős változást. Az új szerződés csupán pontosítja, hogy a dokumentum formátuma nem döntő jellegű. Az Elsőfokú Bíróság a WWF-ügy kapcsán azonban megállapította, hogy „az 1049/2001/EK rendelet alapját képező átláthatósági követelménnyel ellentétes lenne, ha az intézmények a rendelet alkalmazásának elkerülése céljából arra hivatkozhatnának, hogy egyes dokumentumok nem léteznek” (7). A Bíróság szerint ezért az érintett intézményeknek – a lehető legteljesebb mértékben, nem önkényes, kiszámítható módon – el kell készíteniük és meg kell őrizniük a tevékenységükkel kapcsolatos dokumentumokat. A dokumentumokhoz való hozzáférés joga ettől eltérő esetben nem gyakorolható ténylegesen. |
| --- | --- |

13.

A rendelet kiindulási pontja a dokumentumokhoz, nem pedig az információhoz mint olyanhoz való hozzáférés. Ez az EK-Szerződés 255. cikkében megállapított elv. A Lisszaboni Szerződés nem hozna jelentős változást. Az új szerződés csupán pontosítja, hogy a dokumentum formátuma nem döntő jellegű. Az Elsőfokú Bíróság a WWF-ügy kapcsán azonban megállapította, hogy „az 1049/2001/EK rendelet alapját képező átláthatósági követelménnyel ellentétes lenne, ha az intézmények a rendelet alkalmazásának elkerülése céljából arra hivatkozhatnának, hogy egyes dokumentumok nem léteznek” (7). A Bíróság szerint ezért az érintett intézményeknek – a lehető legteljesebb mértékben, nem önkényes, kiszámítható módon – el kell készíteniük és meg kell őrizniük a tevékenységükkel kapcsolatos dokumentumokat. A dokumentumokhoz való hozzáférés joga ettől eltérő esetben nem gyakorolható ténylegesen.

| 14. | Ennek alapján a javaslat egyrészt kifejezetten kimondja a „dokumentum” fogalommeghatározásában, hogy „az elektronikus adattároló, -kezelő és -lekérdező rendszerekben szereplő adatok” akkor tekinthetők dokumentumoknak, ha azok nyomtatott vagy elektronikus formában hozzáférhetőek. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a fogalommeghatározás nem áll távol a személyes adatok feldolgozásának a 45/2001/EK rendeletben foglalt fogalommeghatározásától, és tovább növeli az 1049/2001/EK rendelettel meglévő esetleges átfedést. Valószínűsíthetően – az elektronikus rendszerek kiaknázást lehetővé tevő eszközök fejlődésére is figyelemmel – növekedni fog az egyszerű névjegyzékekhez és/vagy egyéb személyes adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmek száma, ezért még nagyobb fontossággal bír a rendeletek között esetleg feszültségre okot adó területekkel, valamint az egyéb rendelkezésre álló eszközökkel fennálló kapcsolattal való foglalkozás, például a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának kérdésével (lásd alább, 64–67. pont). |
| --- | --- |

14.

Ennek alapján a javaslat egyrészt kifejezetten kimondja a „dokumentum” fogalommeghatározásában, hogy „az elektronikus adattároló, -kezelő és -lekérdező rendszerekben szereplő adatok” akkor tekinthetők dokumentumoknak, ha azok nyomtatott vagy elektronikus formában hozzáférhetőek. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a fogalommeghatározás nem áll távol a személyes adatok feldolgozásának a 45/2001/EK rendeletben foglalt fogalommeghatározásától, és tovább növeli az 1049/2001/EK rendelettel meglévő esetleges átfedést. Valószínűsíthetően – az elektronikus rendszerek kiaknázást lehetővé tevő eszközök fejlődésére is figyelemmel – növekedni fog az egyszerű névjegyzékekhez és/vagy egyéb személyes adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmek száma, ezért még nagyobb fontossággal bír a rendeletek között esetleg feszültségre okot adó területekkel, valamint az egyéb rendelkezésre álló eszközökkel fennálló kapcsolattal való foglalkozás, például a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának kérdésével (lásd alább, 64–67. pont).

| 15. | A Bizottság másrészt azt javasolja, hogy egy dokumentum csak akkor legyen létezőnek tekintendő, ha azt címzetteknek továbbították, az intézményen belül terjesztették vagy egyéb módon nyilvántartásba vették. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy egyáltalán nem világos, hogy ez a megfogalmazás milyen mértékben korlátozná a rendelet hatályát, és ebből következően milyen mértékben lenne ellentétes a nyitottság és a nyilvánosság részvétele elvével. Az indokolás sajnálatos módon kevés iránymutatással szolgál ebben a tekintetben. Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy pontosítsák a „dokumentum” fogalmát a bizottsági javaslatban, magában a rendelkezésben vagy egy preambulumbekezdésben. |
| --- | --- |

15.

A Bizottság másrészt azt javasolja, hogy egy dokumentum csak akkor legyen létezőnek tekintendő, ha azt címzetteknek továbbították, az intézményen belül terjesztették vagy egyéb módon nyilvántartásba vették. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy egyáltalán nem világos, hogy ez a megfogalmazás milyen mértékben korlátozná a rendelet hatályát, és ebből következően milyen mértékben lenne ellentétes a nyitottság és a nyilvánosság részvétele elvével. Az indokolás sajnálatos módon kevés iránymutatással szolgál ebben a tekintetben. Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy pontosítsák a „dokumentum” fogalmát a bizottsági javaslatban, magában a rendelkezésben vagy egy preambulumbekezdésben.

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos – ezen lényegi rendelkezések lehetséges értelmezéseinek részletes elemzése nélkül – rámutat arra, hogy a „dokumentum” fogalommeghatározásában a Bizottság által javasolt változtatások ellenére is különbség marad fenn az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet hatálya között. Az utóbbi rendelet – 3. cikke (2) bekezdésének értelmében – kizárólag az alábbiakra alkalmazandó: „a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon való feldolgozására, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon való feldolgozására, amelyek valamely nyilvántartó rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartó rendszer részévé kívánnak tenni”. Az 1049/2001/EK rendelet az intézmények birtokában lévő valamennyi dokumentumra vonatkozik. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos – ezen lényegi rendelkezések lehetséges értelmezéseinek részletes elemzése nélkül – rámutat arra, hogy a „dokumentum” fogalommeghatározásában a Bizottság által javasolt változtatások ellenére is különbség marad fenn az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet hatálya között. Az utóbbi rendelet – 3. cikke (2) bekezdésének értelmében – kizárólag az alábbiakra alkalmazandó: „a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon való feldolgozására, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon való feldolgozására, amelyek valamely nyilvántartó rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartó rendszer részévé kívánnak tenni”. Az 1049/2001/EK rendelet az intézmények birtokában lévő valamennyi dokumentumra vonatkozik.

| 17. | Noha a személyes adatok kézi feldolgozása egyre kisebb jelentőséggel bír, úgy kell tekinteni, hogy az Európai Unió intézményeiben és szerveinél még mindig használnak papíralapú dokumentumokat. Amennyiben az ilyen papíralapú dokumentumok nem strukturált jellegűek, azokra nem terjedhet ki teljes mértékben a 45/2001/EK rendelet hatálya. E dokumentumok tartalmazhatnak azonban személyes adatokat, ezért biztosítani kell, hogy a 4. cikk (5) bekezdésében foglalt kivétel ezen esetekben is alkalmazható legyen. |
| --- | --- |

17.

Noha a személyes adatok kézi feldolgozása egyre kisebb jelentőséggel bír, úgy kell tekinteni, hogy az Európai Unió intézményeiben és szerveinél még mindig használnak papíralapú dokumentumokat. Amennyiben az ilyen papíralapú dokumentumok nem strukturált jellegűek, azokra nem terjedhet ki teljes mértékben a 45/2001/EK rendelet hatálya. E dokumentumok tartalmazhatnak azonban személyes adatokat, ezért biztosítani kell, hogy a 4. cikk (5) bekezdésében foglalt kivétel ezen esetekben is alkalmazható legyen.

| 18. | A hatálybeli különbséget kellően figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az érintett jogos érdeke a papíralapú dokumentumok esetében is érvényesüljön. Ez egy újabb indoka annak, hogy – az alábbiakban kifejtettek szerint (lásd a 38–40. pontot) – miért nem elegendő egy egyszerű „hivatkozás” a 45/2001/EK rendeletre, nevezetesen azért, mert az nem nyújt iránymutatást azon esetekre, amikor a dokumentumokban foglalt személyes adatok kívül esnek a 45/2001/EK rendelet hatályán. |
| --- | --- |

18.

A hatálybeli különbséget kellően figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az érintett jogos érdeke a papíralapú dokumentumok esetében is érvényesüljön. Ez egy újabb indoka annak, hogy – az alábbiakban kifejtettek szerint (lásd a 38–40. pontot) – miért nem elegendő egy egyszerű „hivatkozás” a 45/2001/EK rendeletre, nevezetesen azért, mert az nem nyújt iránymutatást azon esetekre, amikor a dokumentumokban foglalt személyes adatok kívül esnek a 45/2001/EK rendelet hatályán.

III.   A 4. CIKK (5) BEKEZDÉSE

A rendelkezés általános értékelése

| 19. | A javaslat 4. cikkének (5) bekezdése a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kapcsolattal foglalkozik, és a 4. cikk (1) bekezdése jelenlegi b) pontjának a helyébe lép, amelyet széles körben azzal a kritikával illettek, hogy nem egyértelmű az említett alapvető jogok közötti pontos kapcsolat tekintetében. Ezt a cikket az Elsőfokú Bíróság előtt is vitatták (8). Jelenleg a Bíróság előtt van egy jogi érveken alapuló fellebbezés (9). |
| --- | --- |

19.

A javaslat 4. cikkének (5) bekezdése a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kapcsolattal foglalkozik, és a 4. cikk (1) bekezdése jelenlegi b) pontjának a helyébe lép, amelyet széles körben azzal a kritikával illettek, hogy nem egyértelmű az említett alapvető jogok közötti pontos kapcsolat tekintetében. Ezt a cikket az Elsőfokú Bíróság előtt is vitatták (8). Jelenleg a Bíróság előtt van egy jogi érveken alapuló fellebbezés (9).

| 20. | Ebből a szempontból kellően indokolt, hogy új rendelkezés lépjen a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe. Az európai adatvédelmi biztos úgy értelmezi, hogy a Bizottság ezt az alkalmat használta fel arra, hogy javaslatot tegyen a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának megváltoztatására. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor nem támogatja a javasolt rendelkezést a Bizottság által megfogalmazott formában. |
| --- | --- |

20.

Ebből a szempontból kellően indokolt, hogy új rendelkezés lépjen a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe. Az európai adatvédelmi biztos úgy értelmezi, hogy a Bizottság ezt az alkalmat használta fel arra, hogy javaslatot tegyen a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának megváltoztatására. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor nem támogatja a javasolt rendelkezést a Bizottság által megfogalmazott formában.

| 21. | Először is, az európai adatvédelmi biztos nincs meggyőződve arról, hogy ez a megfelelő pillanat a módosításra, mivel egy fellebbezés még folyamatban van a Bíróság előtt. A fellebbezés alapvető kérdéseket érint. |
| --- | --- |

21.

Először is, az európai adatvédelmi biztos nincs meggyőződve arról, hogy ez a megfelelő pillanat a módosításra, mivel egy fellebbezés még folyamatban van a Bíróság előtt. A fellebbezés alapvető kérdéseket érint.

| 22. | Másodsorban ennél is fontosabb az, hogy a javaslat nem kínál megfelelő megoldást. A javaslat egy általános szabályból áll (a 4. cikk (5) bekezdésének második mondata), amely:






  — | nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletet, |
| --- | --- | --- |

22.

Másodsorban ennél is fontosabb az, hogy a javaslat nem kínál megfelelő megoldást. A javaslat egy általános szabályból áll (a 4. cikk (5) bekezdésének második mondata), amely:

—

nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletet,

| — | nem ad megoldást a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességének problémájára, |
| --- | --- |

—

nem ad megoldást a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességének problémájára,

| — | nem járható út, mivel az adatvédelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályokra hivatkozik, amelyek nem adnak egyértelmű választ olyan esetekben, amikor a nyilvánosság általi hozzáféréssel kapcsolatos döntést kell hozni. |
| --- | --- |

—

nem járható út, mivel az adatvédelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályokra hivatkozik, amelyek nem adnak egyértelmű választ olyan esetekben, amikor a nyilvánosság általi hozzáféréssel kapcsolatos döntést kell hozni.

Ezenkívül konkrét szabályt is tartalmaz (a 4. cikk (5) bekezdésének első mondata), amelynek megfogalmazása elvben jó, de hatálya túlságosan korlátozott.

Ez nem a megfelelő pillanat a változtatásra

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben tudatában van a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti esetleges kölcsönhatásoknak és esetleges feszültségeknek. A nyilvánosságnak a dokumentumokhoz való hozzáféréséről és az adatvédelemről szóló, 2005. júliusában közzétett háttérdokumentumában alapos elemzésnek vetette alá az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet párhuzamos alkalmazásából eredő kérdéseket. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben tudatában van a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti esetleges kölcsönhatásoknak és esetleges feszültségeknek. A nyilvánosságnak a dokumentumokhoz való hozzáféréséről és az adatvédelemről szóló, 2005. júliusában közzétett háttérdokumentumában alapos elemzésnek vetette alá az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet párhuzamos alkalmazásából eredő kérdéseket.

| 24. | Az európai adatvédelmi biztos rámutatott különösen arra, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférése egyrészről, a magánélet és az adatok védelme másrészt olyan alapvető jogok, amelyeket különböző, európai szintű jogi eszközökben állapítottak meg, és amelyek a „felelősségteljes kormányzás” kulcsfontosságú elemei. E jogok nem állnak hierarchikus sorrendben, és a rendeletek párhuzamos alkalmazása egyes esetekben nem nyújt egyértelmű választ. Az európai adatvédelmi biztos háttérdokumentuma szerint a megoldás az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének jelenlegi b) pontjában foglalt, a magánéletre vonatkozó kivételben rejlik. A háttérdokumentumban foglaltak szerint ez a rendelkezés az alábbi három feltételt, és azok mindegyikének teljesülését szabja meg ahhoz, hogy a kivétel vonatkozzon a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre:






  — | az érintett magánélethez való joga veszélyben kell, hogy forogjon, |
| --- | --- | --- |

24.

Az európai adatvédelmi biztos rámutatott különösen arra, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférése egyrészről, a magánélet és az adatok védelme másrészt olyan alapvető jogok, amelyeket különböző, európai szintű jogi eszközökben állapítottak meg, és amelyek a „felelősségteljes kormányzás” kulcsfontosságú elemei. E jogok nem állnak hierarchikus sorrendben, és a rendeletek párhuzamos alkalmazása egyes esetekben nem nyújt egyértelmű választ. Az európai adatvédelmi biztos háttérdokumentuma szerint a megoldás az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének jelenlegi b) pontjában foglalt, a magánéletre vonatkozó kivételben rejlik. A háttérdokumentumban foglaltak szerint ez a rendelkezés az alábbi három feltételt, és azok mindegyikének teljesülését szabja meg ahhoz, hogy a kivétel vonatkozzon a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre:

—

az érintett magánélethez való joga veszélyben kell, hogy forogjon,

| — | a nyilvánosság általi hozzáférés jelentős hatást gyakorol az érintettre, |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság általi hozzáférés jelentős hatást gyakorol az érintettre,

| — | a nyilvánosság általi hozzáférést az adatvédelmi jogszabályok nem teszik lehetővé. |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság általi hozzáférést az adatvédelmi jogszabályok nem teszik lehetővé.

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos elemzésének fő vonalait az Elsőfokú Bíróság is megerősítette a Bavarian Lager-ügyben, amikor is a 45/2001/EK és az 1049/2001/EK rendelet közötti kapcsolat, valamint az utóbbi rendeletben a személyes adatok védelme tekintetében megfogalmazott kivétel értelmezése céljából fordultak az Elsőfokú Bírósághoz. Az ítélet fő elemei ezen vélemény alátámasztásaként felhasználásra fognak kerülni. A Bizottság úgy határozott, hogy fellebbezést nyújt be az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen; a Bíróság még nem hozott döntést az ügyben. Ebben a Bíróság előtt folyamatban lévő ügyben az európai adatvédelmi biztos álláspontja az, hogy az Elsőfokú Bíróság ítéletét helyben kell hagyni. |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos elemzésének fő vonalait az Elsőfokú Bíróság is megerősítette a Bavarian Lager-ügyben, amikor is a 45/2001/EK és az 1049/2001/EK rendelet közötti kapcsolat, valamint az utóbbi rendeletben a személyes adatok védelme tekintetében megfogalmazott kivétel értelmezése céljából fordultak az Elsőfokú Bírósághoz. Az ítélet fő elemei ezen vélemény alátámasztásaként felhasználásra fognak kerülni. A Bizottság úgy határozott, hogy fellebbezést nyújt be az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen; a Bíróság még nem hozott döntést az ügyben. Ebben a Bíróság előtt folyamatban lévő ügyben az európai adatvédelmi biztos álláspontja az, hogy az Elsőfokú Bíróság ítéletét helyben kell hagyni.

| 26. | Ezért, mivel a Bíróság még nem hozott döntést az ügyben, kérdéses, hogy ez-e a megfelelő pillanat a dokumentumokhoz való hozzáférés és a személyes adatok védelme közötti kapcsolatra vonatkozó rendelkezés módosítására. Ez az ügy nem csupán a 4. cikk (1) bekezdése b) pontja jelenlegi megszövegezésének értelmezésére vonatkozik (10), hanem a szóban forgó alapvető jogok közötti egyensúllyal kapcsolatos (11), lényegesebb kérdéseket is felvet. Az adott körülmények között a rendelet elfogadásával jobb lenne megvárni az ítélet meghozatalát. |
| --- | --- |

26.

Ezért, mivel a Bíróság még nem hozott döntést az ügyben, kérdéses, hogy ez-e a megfelelő pillanat a dokumentumokhoz való hozzáférés és a személyes adatok védelme közötti kapcsolatra vonatkozó rendelkezés módosítására. Ez az ügy nem csupán a 4. cikk (1) bekezdése b) pontja jelenlegi megszövegezésének értelmezésére vonatkozik (10), hanem a szóban forgó alapvető jogok közötti egyensúllyal kapcsolatos (11), lényegesebb kérdéseket is felvet. Az adott körülmények között a rendelet elfogadásával jobb lenne megvárni az ítélet meghozatalát.

A módosítás nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság által hozott ítéletet

| 27. | A Bíróság ítéletének megvárását a javasolt rendelkezés tartalma is indokolja. A Bizottság indokolásában arra hivatkozik, hogy a javasolt módosításokban az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélettel is foglalkozni kívánnak. A módosítás azonban nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság álláspontját. |
| --- | --- |

27.

A Bíróság ítéletének megvárását a javasolt rendelkezés tartalma is indokolja. A Bizottság indokolásában arra hivatkozik, hogy a javasolt módosításokban az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélettel is foglalkozni kívánnak. A módosítás azonban nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság álláspontját.

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja különösen, hogy a bizottsági javaslat elhagyja az egyén „személyiségét és becsületét” érő sérelemre mint a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásához szükséges okra való mindenfajta hivatkozást. A bizottsági javaslat ily módon jelentős mértékben megváltoztatja a jogalkotó által az eddigiekben kialakított – és az Elsőfokú Bíróság értelmezése szerinti – egyensúlyt. A személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében a javaslat áthelyezi a hangsúlyt az 1049/2001/EK rendeletről a 45/2001/EK rendeletre. |
| --- | --- |

28.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja különösen, hogy a bizottsági javaslat elhagyja az egyén „személyiségét és becsületét” érő sérelemre mint a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásához szükséges okra való mindenfajta hivatkozást. A bizottsági javaslat ily módon jelentős mértékben megváltoztatja a jogalkotó által az eddigiekben kialakított – és az Elsőfokú Bíróság értelmezése szerinti – egyensúlyt. A személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében a javaslat áthelyezi a hangsúlyt az 1049/2001/EK rendeletről a 45/2001/EK rendeletre.

| 29. | Fontos, legalábbis amíg az Elsőfokú Bíróság ítélete a viszonyítási pont ezen a kényes területen, hogy a javasolt módosítások ténylegesen figyelembe vegyék ezen ítéletet és attól ne térjenek el jelentős mértékben. Az Elsőfokú Bíróság ítélete nem csupán értelmezi az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet néhány idevágó rendelkezését, hanem kialakítja a megfelelő egyensúlyt az e két rendelet által védelmezett jogok között is. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogalkotó a vonatkozó rendelkezések esetleges pontosítása mellett fenntartsa ezt az egyensúlyt. |
| --- | --- |

29.

Fontos, legalábbis amíg az Elsőfokú Bíróság ítélete a viszonyítási pont ezen a kényes területen, hogy a javasolt módosítások ténylegesen figyelembe vegyék ezen ítéletet és attól ne térjenek el jelentős mértékben. Az Elsőfokú Bíróság ítélete nem csupán értelmezi az 1049/2001/EK és a 45/2001/EK rendelet néhány idevágó rendelkezését, hanem kialakítja a megfelelő egyensúlyt az e két rendelet által védelmezett jogok között is. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogalkotó a vonatkozó rendelkezések esetleges pontosítása mellett fenntartsa ezt az egyensúlyt.

| 30. | A vélemény következő pontjaiban az európai adatvédelmi biztos tovább pontosítja, hogy a 4. cikk javasolt (5) bekezdése – a Bizottság nézetével ellentétesen – miért nem tükrözi a Bíróság esetjogát. |
| --- | --- |

30.

A vélemény következő pontjaiban az európai adatvédelmi biztos tovább pontosítja, hogy a 4. cikk javasolt (5) bekezdése – a Bizottság nézetével ellentétesen – miért nem tükrözi a Bíróság esetjogát.

A 4. cikk (5) bekezdésének második mondata nem ad megoldást a megfelelő egyensúly szükségességének problémájára

| 31. | A 4. cikk (5) bekezdésének második mondata kimondja: „Egyéb személyes adatokat a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló EK jogszabályokban a jogszerű feldolgozásra vonatkozóan megállapított feltételeknek megfelelően teszik közzé”. |
| --- | --- |

31.

A 4. cikk (5) bekezdésének második mondata kimondja: „Egyéb személyes adatokat a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló EK jogszabályokban a jogszerű feldolgozásra vonatkozóan megállapított feltételeknek megfelelően teszik közzé”.

| 32. | E rendelkezésből az következik, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre irányuló kérelemről döntő hatóságnak a döntését nem az 1049/2001/EK rendeletre, hanem a 45/2001/EK rendeletre kell alapoznia. Ily módon e rendelkezés tartalmazza az úgynevezett „hivatkozási elméletet” (12), amelyet a Bizottság a Bavarian Lager-ügyben védelmezett az Elsőfokú Bíróság előtt. |
| --- | --- |

32.

E rendelkezésből az következik, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre irányuló kérelemről döntő hatóságnak a döntését nem az 1049/2001/EK rendeletre, hanem a 45/2001/EK rendeletre kell alapoznia. Ily módon e rendelkezés tartalmazza az úgynevezett „hivatkozási elméletet” (12), amelyet a Bizottság a Bavarian Lager-ügyben védelmezett az Elsőfokú Bíróság előtt.

| 33. | A Bíróság ezt az elméletet a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának jelenlegi megszövegezése alapján elutasította. A Bíróság elutasítását e megszövegezésre alapozta: a közzétételt kizárólag abban az esetben lehet megtagadni, ha az érintett személy magánélethez való joga vagy becsülete sérelmet szenvedne. A Bíróság ezen érvelése azonban nem csupán a szöveg értelmezése, hanem tükrözi a két szóban forgó alapvető jog, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az adatvédelem közötti egyensúly keresésének eredményét is. |
| --- | --- |

33.

A Bíróság ezt az elméletet a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának jelenlegi megszövegezése alapján elutasította. A Bíróság elutasítását e megszövegezésre alapozta: a közzétételt kizárólag abban az esetben lehet megtagadni, ha az érintett személy magánélethez való joga vagy becsülete sérelmet szenvedne. A Bíróság ezen érvelése azonban nem csupán a szöveg értelmezése, hanem tükrözi a két szóban forgó alapvető jog, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az adatvédelem közötti egyensúly keresésének eredményét is.

| 34. | Az ezen alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly – vagy „kiegyensúlyozott megközelítés”, ahogyan általában nevezik – szükségességét az e két jog közötti konfliktussal foglalkozó számos dokumentum is hangsúlyozza. Erre példa a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 5/2001. sz. véleménye (13) és az európai adatvédelmi biztos háttérdokumentuma. Hasonló megközelítést alkalmazott az Európa Tanács a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló egyezmény tervezetében, amely megállapítja, hogy a szerződő felek – többek között – „a magánélethez való jog és egyéb jogos magánérdekek” védelme céljából korlátozhatják a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés jogát (14). |
| --- | --- |

34.

Az ezen alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly – vagy „kiegyensúlyozott megközelítés”, ahogyan általában nevezik – szükségességét az e két jog közötti konfliktussal foglalkozó számos dokumentum is hangsúlyozza. Erre példa a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 5/2001. sz. véleménye (13) és az európai adatvédelmi biztos háttérdokumentuma. Hasonló megközelítést alkalmazott az Európa Tanács a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló egyezmény tervezetében, amely megállapítja, hogy a szerződő felek – többek között – „a magánélethez való jog és egyéb jogos magánérdekek” védelme céljából korlátozhatják a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés jogát (14).

| 35. | Egyrészt a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz való hozzáférési jogát tiszteletben kell tartani, ami legalább az alábbiakat jelenti:






  — | az 1049/2001/EK rendelet célját tiszteletben kell tartani. A rendeletnek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát (15). Ez azt jelenti, hogy elvben az intézmények valamennyi dokumentumát hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (16). Ebből következően az e jog alóli kivételeket szigorúan kell értelmezni és korlátozott mértékben kell alkalmazni, hogy ne sérüljön a rendeletben foglalt általános elv (17), |
| --- | --- | --- |

35.

Egyrészt a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz való hozzáférési jogát tiszteletben kell tartani, ami legalább az alábbiakat jelenti:

—

az 1049/2001/EK rendelet célját tiszteletben kell tartani. A rendeletnek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát (15). Ez azt jelenti, hogy elvben az intézmények valamennyi dokumentumát hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (16). Ebből következően az e jog alóli kivételeket szigorúan kell értelmezni és korlátozott mértékben kell alkalmazni, hogy ne sérüljön a rendeletben foglalt általános elv (17),

| — | a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogának jellegére tekintettel senki nem kötelezhető kérelme megindokolására, és ezért senkinek nem kell bizonyítania, hogy milyen érdeke fűződik a kért dokumentumhoz való hozzáféréshez (18). |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogának jellegére tekintettel senki nem kötelezhető kérelme megindokolására, és ezért senkinek nem kell bizonyítania, hogy milyen érdeke fűződik a kért dokumentumhoz való hozzáféréshez (18).

| 36. | Másrészt tiszteletben kell tartani az adatvédelemhez való jogot:






  — | a személyes adatok védelme ellenőrzések és egyensúlyok olyan rendszere, amely nem tiltja a személyes adatok feldolgozását, de azt védintézkedések és garanciák tárgyává teszi. Személyes adatok feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha az érintett ahhoz egyértelműen hozzájárul, vagy ha a feldolgozás egyéb köz- vagy magánérdeki okból szükséges (a 45/2001/EK rendelet 5. cikke), |
| --- | --- | --- |

36.

Másrészt tiszteletben kell tartani az adatvédelemhez való jogot:

—

a személyes adatok védelme ellenőrzések és egyensúlyok olyan rendszere, amely nem tiltja a személyes adatok feldolgozását, de azt védintézkedések és garanciák tárgyává teszi. Személyes adatok feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha az érintett ahhoz egyértelműen hozzájárul, vagy ha a feldolgozás egyéb köz- vagy magánérdeki okból szükséges (a 45/2001/EK rendelet 5. cikke),

| — | a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit szükségszerűen az alapvető jogokra, különösen a magánélethez való jogra figyelemmel kell értelmezni (19), |
| --- | --- |

—

a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit szükségszerűen az alapvető jogokra, különösen a magánélethez való jogra figyelemmel kell értelmezni (19),

| — | a személyes adatok feldolgozásának ezért meg kell felelnie az arányosság elvének, és semmiképpen nem sértheti az érintett jogos érdekét. |
| --- | --- |

—

a személyes adatok feldolgozásának ezért meg kell felelnie az arányosság elvének, és semmiképpen nem sértheti az érintett jogos érdekét.

| 37. | Ilyen egyensúly biztosítása nem lehetséges a 45/2001/EK rendeletre való egyszerű hivatkozással, amelyet „azzal a céllal dolgoztak ki, hogy biztosítsák az egyének szabadságainak és alapvető jogainak, különösen magánéletüknek a védelmét a személyes adatok kezelése során (20)”. Ez a megoldás tiszteletben tarthatja az adatvédelemhez való jogot, de nem tartja tiszteletben a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát. |
| --- | --- |

37.

Ilyen egyensúly biztosítása nem lehetséges a 45/2001/EK rendeletre való egyszerű hivatkozással, amelyet „azzal a céllal dolgoztak ki, hogy biztosítsák az egyének szabadságainak és alapvető jogainak, különösen magánéletüknek a védelmét a személyes adatok kezelése során (20)”. Ez a megoldás tiszteletben tarthatja az adatvédelemhez való jogot, de nem tartja tiszteletben a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát.

A 4. cikk (5) bekezdésének második mondata nem kínál járható megoldást

| 38. | A 45/2001/EK rendelet nem ad egyértelmű választ olyankor, amikor valamely közösségi intézménynek vagy szervnek döntenie kell egy dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló kérelemről. Röviden (21), a rendelet 5. cikke akkor teszi lehetővé a személyes adatok feldolgozását, ha az „közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához szükséges” vagy az adatfeldolgozás „az adatkezelőt terhelő jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”. Vagyis a feldolgozás törvényszerűségét nem maga az érintett érdeke határozza meg, hanem egy másik érdekből való feldolgozás szükségessége (függetlenül attól, hogy az jogi kötelezettségből ered vagy sem). Ebből az a következtetés vonható le, hogy mivel a szükségességet nem maga a 45/2001/EK rendelet 5. cikke határozza meg (sem e rendelet egyéb rendelkezése), az egyéb érdek – ebben az esetben a dokumentumokhoz való hozzáférés joga – védelme céljából kidolgozott törvénynek kellő iránymutatással kell szolgálnia. |
| --- | --- |

38.

A 45/2001/EK rendelet nem ad egyértelmű választ olyankor, amikor valamely közösségi intézménynek vagy szervnek döntenie kell egy dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló kérelemről. Röviden (21), a rendelet 5. cikke akkor teszi lehetővé a személyes adatok feldolgozását, ha az „közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához szükséges” vagy az adatfeldolgozás „az adatkezelőt terhelő jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”. Vagyis a feldolgozás törvényszerűségét nem maga az érintett érdeke határozza meg, hanem egy másik érdekből való feldolgozás szükségessége (függetlenül attól, hogy az jogi kötelezettségből ered vagy sem). Ebből az a következtetés vonható le, hogy mivel a szükségességet nem maga a 45/2001/EK rendelet 5. cikke határozza meg (sem e rendelet egyéb rendelkezése), az egyéb érdek – ebben az esetben a dokumentumokhoz való hozzáférés joga – védelme céljából kidolgozott törvénynek kellő iránymutatással kell szolgálnia.

| 39. | A javaslat értelmében azonban a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés iránti valamennyi kérelmet – kivéve, ha a 4. cikk (5) bekezdésének első mondatában foglalt konkrét rendelkezés alkalmazandó – a 45/2001/EK dokumentumra való hivatkozás alapján kellene értékelni. Ez a hivatkozás azonban nem nyújtaná a szükséges iránymutatást az érdekek közötti egyensúly megteremtése tekintetében. Így nem kívánt eredmény születhet („a 22-es csapdája”). |
| --- | --- |

39.

A javaslat értelmében azonban a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés iránti valamennyi kérelmet – kivéve, ha a 4. cikk (5) bekezdésének első mondatában foglalt konkrét rendelkezés alkalmazandó – a 45/2001/EK dokumentumra való hivatkozás alapján kellene értékelni. Ez a hivatkozás azonban nem nyújtaná a szükséges iránymutatást az érdekek közötti egyensúly megteremtése tekintetében. Így nem kívánt eredmény születhet („a 22-es csapdája”).

| 40. | Végül meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás nem oldja meg a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga és a személyes adatok továbbításának szükségességére vonatkozó, a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontjában meghatározott bizonyítási kötelezettség közötti összeegyeztethetetlenséget. Az Elsőfokú Bíróság az alábbi megállapítást tette a Bavarian Lager-ügyben: „Ha megkövetelnénk ugyanis, hogy a kérelmező a 45/2001/EK rendeletben előírt kiegészítő feltételként bizonyítsa a továbbítás szükségességét, ez ellentétes lenne az 1049/2001/EK rendelet céljával, vagyis az intézményi dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáféréssel (22)”. |
| --- | --- |

40.

Végül meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendeletre való hivatkozás nem oldja meg a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga és a személyes adatok továbbításának szükségességére vonatkozó, a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontjában meghatározott bizonyítási kötelezettség közötti összeegyeztethetetlenséget. Az Elsőfokú Bíróság az alábbi megállapítást tette a Bavarian Lager-ügyben: „Ha megkövetelnénk ugyanis, hogy a kérelmező a 45/2001/EK rendeletben előírt kiegészítő feltételként bizonyítsa a továbbítás szükségességét, ez ellentétes lenne az 1049/2001/EK rendelet céljával, vagyis az intézményi dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáféréssel (22)”.

A 4. cikk (5) bekezdése első mondatának hatálya túlságosan korlátozott

| 41. | A 4. cikk (5) bekezdése első mondatának szövege a következő: „Köztisztviselők, közalkalmazottak és érdekképviselők nevét, címét és beosztását szakmai tevékenységükkel kapcsolatban közzéteszik, kivéve, ha adott körülmények között a közzététel kedvezőtlenül érintené az érintett személyeket”. Konkrét szabályt fogalmaz meg az adatok egy bizonyos, személyek konkrét csoportjához kapcsolódó típusai tekintetében. |
| --- | --- |

41.

A 4. cikk (5) bekezdése első mondatának szövege a következő: „Köztisztviselők, közalkalmazottak és érdekképviselők nevét, címét és beosztását szakmai tevékenységükkel kapcsolatban közzéteszik, kivéve, ha adott körülmények között a közzététel kedvezőtlenül érintené az érintett személyeket”. Konkrét szabályt fogalmaz meg az adatok egy bizonyos, személyek konkrét csoportjához kapcsolódó típusai tekintetében.

| 42. | Első észrevételeként az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a 4. cikk (5) bekezdésének első mondata kétséget kizáróan tiszteletben tartja a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát. Az e mondat által érintett helyzetekben a dokumentumokhoz való hozzáférést rendszerint biztosítják. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a rendelkezés az adatvédelemhez való jogot is tiszteletben tartja. Kiterjed arra a helyzetre, amellyel az Elsőfokú Bíróság a Bavarian Lager-ügyben foglalkozott, és az ahhoz hasonló helyzetekre. Amint azt a Bíróság megállapítja, a nevek közzététele az említett helyzetekben nem eredményezi az adott személyek magánéletének megsértését, de nem ad okot arra sem, hogy az érintettek úgy véljék, hogy bizalmas elbánásban részesültek (23). |
| --- | --- |

42.

Első észrevételeként az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a 4. cikk (5) bekezdésének első mondata kétséget kizáróan tiszteletben tartja a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a jogát. Az e mondat által érintett helyzetekben a dokumentumokhoz való hozzáférést rendszerint biztosítják. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a rendelkezés az adatvédelemhez való jogot is tiszteletben tartja. Kiterjed arra a helyzetre, amellyel az Elsőfokú Bíróság a Bavarian Lager-ügyben foglalkozott, és az ahhoz hasonló helyzetekre. Amint azt a Bíróság megállapítja, a nevek közzététele az említett helyzetekben nem eredményezi az adott személyek magánéletének megsértését, de nem ad okot arra sem, hogy az érintettek úgy véljék, hogy bizalmas elbánásban részesültek (23).

| 43. | Második észrevételként kijelenthetjük, hogy a rendelkezés elvben jól kidolgozott és teljesíti a jogbiztonság feltételét. A rendelkezés meghatározza azokat a különböző minőségeket, amelyekben az adott személyek eljárnak, és korlátozza a közzétehető személyes adatokat. Függetlenül attól, hogy ezek a korlátozások megfelelőek-e, megfogalmazásuk egyértelmű. A korlátozások megfelelnek a 45/20001/EK rendeletnek is: az adatok közzététele törvényes feldolgozásnak minősül, mivel az a 4. cikk (5) bekezdésében megállapított jogi kötelezettségen alapul, célja pedig korlátozott, nevezetesen a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a biztosítása. |
| --- | --- |

43.

Második észrevételként kijelenthetjük, hogy a rendelkezés elvben jól kidolgozott és teljesíti a jogbiztonság feltételét. A rendelkezés meghatározza azokat a különböző minőségeket, amelyekben az adott személyek eljárnak, és korlátozza a közzétehető személyes adatokat. Függetlenül attól, hogy ezek a korlátozások megfelelőek-e, megfogalmazásuk egyértelmű. A korlátozások megfelelnek a 45/20001/EK rendeletnek is: az adatok közzététele törvényes feldolgozásnak minősül, mivel az a 4. cikk (5) bekezdésében megállapított jogi kötelezettségen alapul, célja pedig korlátozott, nevezetesen a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének a biztosítása.

| 44. | Az érintettek körének korlátozását (ratione personae) illetően, a köztisztviselők, közalkalmazottak és érdekképviselők egyes adatait közzé kell tenni. Úgy tűnik, hogy a rendelkezés csupán az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélet következtetéseinek megoldását célozza. Felmerül a kérdés, hogy a rendelkezés miért nem foglalkozik az érintettek szélesebb körével, szakmai tevékenységükkel összefüggésben. Az azon feltevést alátámasztó érvek, miszerint ebben az összefüggésben a személyes adatokat rendes körülmények között közzé kell tenni, például az alábbiak vonatkozásában is érvényesek:






  — | érdekképviselőként nem jellemezhető, a magánszektorban foglalkoztatott munkavállalók vagy önálló vállalkozók, kivéve, ha okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt, |
| --- | --- | --- |

44.

Az érintettek körének korlátozását (ratione personae) illetően, a köztisztviselők, közalkalmazottak és érdekképviselők egyes adatait közzé kell tenni. Úgy tűnik, hogy a rendelkezés csupán az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélet következtetéseinek megoldását célozza. Felmerül a kérdés, hogy a rendelkezés miért nem foglalkozik az érintettek szélesebb körével, szakmai tevékenységükkel összefüggésben. Az azon feltevést alátámasztó érvek, miszerint ebben az összefüggésben a személyes adatokat rendes körülmények között közzé kell tenni, például az alábbiak vonatkozásában is érvényesek:

—

érdekképviselőként nem jellemezhető, a magánszektorban foglalkoztatott munkavállalók vagy önálló vállalkozók, kivéve, ha okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt,

| — | kutatásaik eredményét ismertető tudományos kutatók, |
| --- | --- |

—

kutatásaik eredményét ismertető tudományos kutatók,

| — | szakterületüket nyilvános eljárás során képviselő szakértők, |
| --- | --- |

—

szakterületüket nyilvános eljárás során képviselő szakértők,

| — | tanárok és felsőoktatási oktatók tanári vagy előadói feladatuk gyakorlásakor. |
| --- | --- |

—

tanárok és felsőoktatási oktatók tanári vagy előadói feladatuk gyakorlásakor.

| 45. | Ezek a példák azt sugallják, hogy hasznos lett volna egy olyan tágabb rendelkezés kidolgozása, amely a – szakmai minőségükben eljáró – személyek több kategóriájának adataira vonatkozott volna. |
| --- | --- |

45.

Ezek a példák azt sugallják, hogy hasznos lett volna egy olyan tágabb rendelkezés kidolgozása, amely a – szakmai minőségükben eljáró – személyek több kategóriájának adataira vonatkozott volna.

| 46. | A javaslat 4. cikke (5) bekezdése első mondatában lévő második korlátozás az adatelemeket érinti (ratione materiae). Kizárólag nevek, címek és beosztások tehetők közé. Ez kizár olyan adatokat, amelyek az érintett személy magánéletével kapcsolatos elemeket fednek fel, akkor is, ha ezek az adatok nem minősülnek a 45/2001/EK rendelet 10. cikke szerinti érzékeny adatoknak. Ide sorolhatjuk például a lakcímet, a telefonszámot és az e-mail címet, vagy magas rangú tisztviselőkre, illetve politikusokra vonatkozó egyéb adatokat, például a fizetést és a költségeket. |
| --- | --- |

46.

A javaslat 4. cikke (5) bekezdése első mondatában lévő második korlátozás az adatelemeket érinti (ratione materiae). Kizárólag nevek, címek és beosztások tehetők közé. Ez kizár olyan adatokat, amelyek az érintett személy magánéletével kapcsolatos elemeket fednek fel, akkor is, ha ezek az adatok nem minősülnek a 45/2001/EK rendelet 10. cikke szerinti érzékeny adatoknak. Ide sorolhatjuk például a lakcímet, a telefonszámot és az e-mail címet, vagy magas rangú tisztviselőkre, illetve politikusokra vonatkozó egyéb adatokat, például a fizetést és a költségeket.

| 47. | Kizár azonban olyan adatokat is, amelyek nem állnak összefüggésben az érintett személy magánéletével, például az érintett hivatali címe (fizikai és e-mail cím), valamint az adott személy funkciójához kapcsolódó általánosabb információk. |
| --- | --- |

47.

Kizár azonban olyan adatokat is, amelyek nem állnak összefüggésben az érintett személy magánéletével, például az érintett hivatali címe (fizikai és e-mail cím), valamint az adott személy funkciójához kapcsolódó általánosabb információk.

| 48. | A javaslatban foglalt megközelítéssel kapcsolatos alapvetőbb probléma az, hogy név önmagában ritkán szerepel dokumentumban. A név általában a személyre vonatkozó egyéb adatokhoz kapcsolódik. A Bavarian Lager-ügy például egy ülés jegyzőkönyvéhez való hozzáférésről szólt. Mindenki el tudja képzelni, hogy a jegyzőkönyv nem csupán az ülésen jelen lévő személyek nevét tartalmazza, hanem az ülés során a vitához való hozzászólásukat is. A hozzászólás néha akár a 45/2001/EK rendelet 10. cikke szerinti érzékeny adatnak is minősülhet, például ha politikai vélemény kifejezéséről van szó. Ezért kétséges, hogy konkrét adatok vizsgálhatók-e elszigetelten. |
| --- | --- |

48.

A javaslatban foglalt megközelítéssel kapcsolatos alapvetőbb probléma az, hogy név önmagában ritkán szerepel dokumentumban. A név általában a személyre vonatkozó egyéb adatokhoz kapcsolódik. A Bavarian Lager-ügy például egy ülés jegyzőkönyvéhez való hozzáférésről szólt. Mindenki el tudja képzelni, hogy a jegyzőkönyv nem csupán az ülésen jelen lévő személyek nevét tartalmazza, hanem az ülés során a vitához való hozzászólásukat is. A hozzászólás néha akár a 45/2001/EK rendelet 10. cikke szerinti érzékeny adatnak is minősülhet, például ha politikai vélemény kifejezéséről van szó. Ezért kétséges, hogy konkrét adatok vizsgálhatók-e elszigetelten.

IV.   ALTERNATÍV MEGOLDÁS

A jogalkotó általi világos iránymutatás szükségessége

| 49. | Magának az 1049/2001/EK rendeletnek kellene iránymutatással szolgálnia a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz a nyilvánosság által való hozzáférés iránti kérelmekkel foglalkozó intézmények és szervek részére, teljes mértékben tiszteletben tartva egyúttal a szóban forgó két alapvető jog közötti megfelelő egyensúlyt. |
| --- | --- |

49.

Magának az 1049/2001/EK rendeletnek kellene iránymutatással szolgálnia a személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz a nyilvánosság által való hozzáférés iránti kérelmekkel foglalkozó intézmények és szervek részére, teljes mértékben tiszteletben tartva egyúttal a szóban forgó két alapvető jog közötti megfelelő egyensúlyt.

| 50. | Az európai adatvédelmi biztos szerint további megbeszéléseket kell folytatni ezen iránymutatás konkrét jogi rendelkezésbe való átültetésének módjáról. Amint azt a múlt is igazolja, ez olyan kérdés, amely bonyolult, ám alapvető szempontokat vet fel. A rendelkezést a lehető legpontosabban, a különböző érdekeltek észrevételeinek figyelembevételével kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

50.

Az európai adatvédelmi biztos szerint további megbeszéléseket kell folytatni ezen iránymutatás konkrét jogi rendelkezésbe való átültetésének módjáról. Amint azt a múlt is igazolja, ez olyan kérdés, amely bonyolult, ám alapvető szempontokat vet fel. A rendelkezést a lehető legpontosabban, a különböző érdekeltek észrevételeinek figyelembevételével kell megfogalmazni.

Az alternatív megoldás

| 51. | A vitához való hozzájárulásként az európai adatvédelmi biztos az alábbi rendelkezésre tesz javaslatot a nyilvánosság személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében:






  1. | személyes adatok kizárólag abban az esetben tehetők közzé, ha a közzététel nem sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. Nem merül fel sérelem:






  a) | ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

A vitához való hozzájárulásként az európai adatvédelmi biztos az alábbi rendelkezésre tesz javaslatot a nyilvánosság személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében:

1.

személyes adatok kizárólag abban az esetben tehetők közzé, ha a közzététel nem sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. Nem merül fel sérelem:

a)

ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt;

| b) | ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket; |
| --- | --- |

b)

ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket;

| c) | ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették; |
| --- | --- |

c)

ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették;

| 2. | a személyes adatokat mindazonáltal közzé kell tenni, ha azt fontos közérdek megköveteli. Ilyen esetekben az intézménynek vagy szervnek meg kell neveznie a közérdeket. Meg kell indokolnia továbbá, hogy az adott esetben a közérdek miért múlja felül az érintett személy érdekeit; |
| --- | --- |

2.

a személyes adatokat mindazonáltal közzé kell tenni, ha azt fontos közérdek megköveteli. Ilyen esetekben az intézménynek vagy szervnek meg kell neveznie a közérdeket. Meg kell indokolnia továbbá, hogy az adott esetben a közérdek miért múlja felül az érintett személy érdekeit;

| 3. | amennyiben valamely intézmény vagy szerv az (1) bekezdés alapján tagadja meg a dokumentumhoz való hozzáférést, mérlegelnie kell, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés a dokumentumhoz. |
| --- | --- |

3.

amennyiben valamely intézmény vagy szerv az (1) bekezdés alapján tagadja meg a dokumentumhoz való hozzáférést, mérlegelnie kell, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés a dokumentumhoz.

| 52. | A rendelkezés magyarázata a következő. |
| --- | --- |

52.

A rendelkezés magyarázata a következő.

| 53. | Az (1) bekezdés első része tartalmazza az alapszabályt és tükrözi a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességét. A nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga alóli kivétel kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha a közzététel sértené az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. A rendelkezés a magánéletre (a magán- és a családi élet tiszteletben tartása az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke és az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikke szerint) utal, nem pedig adatvédelemre (a Charta 8. cikke szerint). |
| --- | --- |

53.

Az (1) bekezdés első része tartalmazza az alapszabályt és tükrözi a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességét. A nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga alóli kivétel kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha a közzététel sértené az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. A rendelkezés a magánéletre (a magán- és a családi élet tiszteletben tartása az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke és az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikke szerint) utal, nem pedig adatvédelemre (a Charta 8. cikke szerint).

| 54. | A személyes adatok védelméhez fűződő – ellenőrzések és egyensúlyok rendszerébe foglalt – jog (lásd még a fenti 36. pontot) ugyanakkor teljes mértékben figyelembe vételre kerül. A rendelkezés meghatározza a személyes adatok közzétételének jogi kötelezettségét, amint az a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontjában szerepel. |
| --- | --- |

54.

A személyes adatok védelméhez fűződő – ellenőrzések és egyensúlyok rendszerébe foglalt – jog (lásd még a fenti 36. pontot) ugyanakkor teljes mértékben figyelembe vételre kerül. A rendelkezés meghatározza a személyes adatok közzétételének jogi kötelezettségét, amint az a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontjában szerepel.

| 55. | Meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendelet nem tiltja a személyes adatok feldolgozását, amennyiben az a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontja szerinti jogi indokon alapul. Ezen jogi indok konkrét esetben történő alkalmazását az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogára figyelemmel kell megvizsgálni. Ebben az összefüggésben meg kell említeni a Bíróság által az Österreichischer Rundfunk ügyében hozott ítéletet (24). A rendelkezés (1) bekezdésében a „sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét” bevezetése jelzi, hogy pontosan ez az elem határozza meg, hogy biztosítani kell-e a nyilvánosság hozzáférését személyes adatokhoz. |
| --- | --- |

55.

Meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendelet nem tiltja a személyes adatok feldolgozását, amennyiben az a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontja szerinti jogi indokon alapul. Ezen jogi indok konkrét esetben történő alkalmazását az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogára figyelemmel kell megvizsgálni. Ebben az összefüggésben meg kell említeni a Bíróság által az Österreichischer Rundfunk ügyében hozott ítéletet (24). A rendelkezés (1) bekezdésében a „sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét” bevezetése jelzi, hogy pontosan ez az elem határozza meg, hogy biztosítani kell-e a nyilvánosság hozzáférését személyes adatokhoz.

| 56. | A „sértetlenség” szó a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának jelenlegi szövegében is szerepel, és egy adott személy fizikai sértetlenségére vonatkozik. Többletértékkel bírhat olyan esetekben, amikor a személyes adat közzététele az adott személy testi épségét veszélyeztető fenyegetéshez vezethet, a magánéletével való közvetlen kapcsolat nélkül. |
| --- | --- |

56.

A „sértetlenség” szó a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának jelenlegi szövegében is szerepel, és egy adott személy fizikai sértetlenségére vonatkozik. Többletértékkel bírhat olyan esetekben, amikor a személyes adat közzététele az adott személy testi épségét veszélyeztető fenyegetéshez vezethet, a magánéletével való közvetlen kapcsolat nélkül.

| 57. | A javasolt rendelkezés (1) bekezdésének második része iránymutatással kíván szolgálni a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogával kapcsolatos kérelmekben döntést hozó intézmények vagy szervek részére. Három olyan helyzetet különböztet meg, amelyben a személyes adatok közzététele rendszerint nem okozza az érintett sérelmét:






  — | az első helyzet a bizottsági javaslat 4. cikke (5) bekezdésének első mondatában foglalt helyzet. Megfogalmazása sokkal tágabb és funkcionálisabb, és figyelembe veszi az európai adatvédelmi biztos által a jelen szöveggel kapcsolatban tett kritikus észrevételeket. A rendelkezés elismeri, hogy ebben a helyzetben is előfordulhatnak olyan okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt. Ebben az esetben a közösségi intézménynek vagy szervnek meg kell vizsgálnia, hogy valószínű-e a hátrányos hatás jelentkezése. Vagyis a feltevés a hozzáférés. Végezetül az „okkal feltételezhető” (stb.) megfogalmazás a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontjából származik, |
| --- | --- | --- |

57.

A javasolt rendelkezés (1) bekezdésének második része iránymutatással kíván szolgálni a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogával kapcsolatos kérelmekben döntést hozó intézmények vagy szervek részére. Három olyan helyzetet különböztet meg, amelyben a személyes adatok közzététele rendszerint nem okozza az érintett sérelmét:

—

az első helyzet a bizottsági javaslat 4. cikke (5) bekezdésének első mondatában foglalt helyzet. Megfogalmazása sokkal tágabb és funkcionálisabb, és figyelembe veszi az európai adatvédelmi biztos által a jelen szöveggel kapcsolatban tett kritikus észrevételeket. A rendelkezés elismeri, hogy ebben a helyzetben is előfordulhatnak olyan okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt. Ebben az esetben a közösségi intézménynek vagy szervnek meg kell vizsgálnia, hogy valószínű-e a hátrányos hatás jelentkezése. Vagyis a feltevés a hozzáférés. Végezetül az „okkal feltételezhető” (stb.) megfogalmazás a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontjából származik,

| — | a második helyzet arra vonatkozik, hogy ennél is szélesebb körű hozzáférésre van lehetőség közfeladatot ellátó személyek adatai esetében. Ide sorolhatók például a politikusok vagy egyéb személyek, akiknek funkciói vagy megnyilvánulásai általában igazolják a nyilvánosság szélesebb körű, ismeretszerzési jogán alapuló hozzáférését. Ez szintén azon korlátozás hatálya alá tartozik, miszerint a végkövetkeztetés adott helyzetben ettől eltérhet. Ebben a helyzetben figyelembe kell venni a családtagokat érintő esetleges hátrányos következményt is, |
| --- | --- |

—

a második helyzet arra vonatkozik, hogy ennél is szélesebb körű hozzáférésre van lehetőség közfeladatot ellátó személyek adatai esetében. Ide sorolhatók például a politikusok vagy egyéb személyek, akiknek funkciói vagy megnyilvánulásai általában igazolják a nyilvánosság szélesebb körű, ismeretszerzési jogán alapuló hozzáférését. Ez szintén azon korlátozás hatálya alá tartozik, miszerint a végkövetkeztetés adott helyzetben ettől eltérhet. Ebben a helyzetben figyelembe kell venni a családtagokat érintő esetleges hátrányos következményt is,

| — | a harmadik helyzet az érintett hozzájárulásával már a közszférába került adatokhoz kapcsolódik. Elképzelhető például, hogy személyes adatok valamely weboldalon vagy blogon keresztül kerültek közzétételre. |
| --- | --- |

—

a harmadik helyzet az érintett hozzájárulásával már a közszférába került adatokhoz kapcsolódik. Elképzelhető például, hogy személyes adatok valamely weboldalon vagy blogon keresztül kerültek közzétételre.

| 58. | A (2) bekezdés elismeri, hogy létezhet a nyilvánosság hozzáférését szükségessé tehető, fontos érdek. Egyes adatok nélkülözhetetlenek lehetnek ahhoz, hogy a nyilvánosság megalapozott véleményt tudjon kialakítani valamely jogalkotási eljárás során vagy általánosabban az európai intézmények működéséről. Ide tartozhatnak például az egy adott intézmény és egyes lobbycsoportok között fennálló (pénzügyi) kapcsolatok. Mivel ez a bekezdés egy kivétel alóli kivételt tartalmaz, további védintézkedések beillesztésére került sor. Az intézménynek vagy szervnek – eseti alapon – meg kell indokolnia a rendelkezés alkalmazását. |
| --- | --- |

58.

A (2) bekezdés elismeri, hogy létezhet a nyilvánosság hozzáférését szükségessé tehető, fontos érdek. Egyes adatok nélkülözhetetlenek lehetnek ahhoz, hogy a nyilvánosság megalapozott véleményt tudjon kialakítani valamely jogalkotási eljárás során vagy általánosabban az európai intézmények működéséről. Ide tartozhatnak például az egy adott intézmény és egyes lobbycsoportok között fennálló (pénzügyi) kapcsolatok. Mivel ez a bekezdés egy kivétel alóli kivételt tartalmaz, további védintézkedések beillesztésére került sor. Az intézménynek vagy szervnek – eseti alapon – meg kell indokolnia a rendelkezés alkalmazását.

| 59. | A (3) bekezdés arra kötelezi az intézményt vagy szervet, hogy a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében kiegészítő eszközként vegye fontolóra részleges hozzáférés – például a neveknek a dokumentumból való kitörlésével – megadását, ám azt csak abban az esetben alkalmazza, ha az elutasítás indokolt. |
| --- | --- |

59.

A (3) bekezdés arra kötelezi az intézményt vagy szervet, hogy a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében kiegészítő eszközként vegye fontolóra részleges hozzáférés – például a neveknek a dokumentumból való kitörlésével – megadását, ám azt csak abban az esetben alkalmazza, ha az elutasítás indokolt.

| 60. | Végezetül az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy e megoldás révén elkerülhető lenne a 39. pontban említett „22-es csapdája” típusú helyzet. |
| --- | --- |

60.

Végezetül az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy e megoldás révén elkerülhető lenne a 39. pontban említett „22-es csapdája” típusú helyzet.

V.   KELL-E VÁLTOZTATNI A 45/2001/EK RENDELETEN?

| 61. | Az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletből következik, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga és az adatvédelem közötti kapcsolat tisztázására az ebben az összefüggésben a 45/2001/EK rendelet 8. cikke b) pontjának tulajdonított különböző értelmezések miatt is sürgősen szükség van. Az ellentmondás – többek között az Elsőfokú Bíróság által tárgyalt Bavarian Lager-ügyben – a „szerint az adatok továbbítása szükséges” résznek a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének összefüggésében való értelmezésében rejlik. Ha ezt a szövegrészt szó szerint vennénk, az azt jelentené, hogy a dokumentumot az 1049/2001/EK rendelet értelmében kérelmező személynek meggyőző módon indokolnia kellene a dokumentum iránti kérelmét, ami ellentétes lenne a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló rendelet egyik célkitűzésével, nevezetesen az intézmények birtokában lévő dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférésre vonatkozóval (25). E probléma megoldása érdekében az Elsőfokú Bíróság úgy határozott, hogy amikor a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának érvényesítése érdekében kerül sor személyes adatok átadására, a kérelmezőnek nem kell bizonyítania a közzététel szükségességét. Ugyancsak megállapította, hogy a nem a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt kivétel alá tartozó adatok átadása nem sértheti az érintett jogos érdekeit (26). |
| --- | --- |

61.

Az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletből következik, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési joga és az adatvédelem közötti kapcsolat tisztázására az ebben az összefüggésben a 45/2001/EK rendelet 8. cikke b) pontjának tulajdonított különböző értelmezések miatt is sürgősen szükség van. Az ellentmondás – többek között az Elsőfokú Bíróság által tárgyalt Bavarian Lager-ügyben – a „szerint az adatok továbbítása szükséges” résznek a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférésének összefüggésében való értelmezésében rejlik. Ha ezt a szövegrészt szó szerint vennénk, az azt jelentené, hogy a dokumentumot az 1049/2001/EK rendelet értelmében kérelmező személynek meggyőző módon indokolnia kellene a dokumentum iránti kérelmét, ami ellentétes lenne a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló rendelet egyik célkitűzésével, nevezetesen az intézmények birtokában lévő dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférésre vonatkozóval (25). E probléma megoldása érdekében az Elsőfokú Bíróság úgy határozott, hogy amikor a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának érvényesítése érdekében kerül sor személyes adatok átadására, a kérelmezőnek nem kell bizonyítania a közzététel szükségességét. Ugyancsak megállapította, hogy a nem a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt kivétel alá tartozó adatok átadása nem sértheti az érintett jogos érdekeit (26).

| 62. | Erre a megoldásra a két rendelet kielégítő módon történő összeegyeztetésére volt szükség, de azt a Bizottság a Bírósághoz benyújtott fellebbezésében megtámadta. A Bizottság szerint „a 45/2001/EK és az 1049/2001/EK rendelet egyetlen rendelkezése sem követeli meg vagy teszi lehetővé e rendelkezés (8. cikk b) pont) figyelmen kívül hatását az 1049/2001/EK rendelet szerinti norma érvényesülésének lehetővé tétele érdekében” (27). |
| --- | --- |

62.

Erre a megoldásra a két rendelet kielégítő módon történő összeegyeztetésére volt szükség, de azt a Bizottság a Bírósághoz benyújtott fellebbezésében megtámadta. A Bizottság szerint „a 45/2001/EK és az 1049/2001/EK rendelet egyetlen rendelkezése sem követeli meg vagy teszi lehetővé e rendelkezés (8. cikk b) pont) figyelmen kívül hatását az 1049/2001/EK rendelet szerinti norma érvényesülésének lehetővé tétele érdekében” (27).

| 63. | Az európai adatvédelmi biztos szerint ez a feszültség leginkább egy preambulumbekezdésnek a módosított 1049/2001/EK rendeletbe történő beillesztésével lenne megoldható, amely kodifikálná az Elsőfokú Bíróság határozatát. A preambulumbekezdés szövege a következő lehetne: „Amennyiben személyes adatok átadására a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának érvényesítése érdekében kerül sor, a kérelmezőnek nem kell a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontja szerint bizonyítania a közzététel szükségességét”. |
| --- | --- |

63.

Az európai adatvédelmi biztos szerint ez a feszültség leginkább egy preambulumbekezdésnek a módosított 1049/2001/EK rendeletbe történő beillesztésével lenne megoldható, amely kodifikálná az Elsőfokú Bíróság határozatát. A preambulumbekezdés szövege a következő lehetne: „Amennyiben személyes adatok átadására a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának érvényesítése érdekében kerül sor, a kérelmezőnek nem kell a 45/2001/EK rendelet 8. cikkének b) pontja szerint bizonyítania a közzététel szükségességét”.

VI.   A DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS JOGA ÉS A SAJÁT SZEMÉLYES ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS JOGA

| 64. | A dokumentumokhoz való, az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott hozzáférési jogot meg kell különböztetni a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglaltaktól. Az 1049/2001/EK rendeletben biztosított hozzáférési jog dokumentumokra vonatkozó, általános hozzáférési jogot nyújt mindenki részére a közjogi szervek átláthatóságának garantálása céljából. A 45/2001/EK rendelet 13. cikke korlátozottabb a hozzáférési jog kedvezményezetteinek tekintetében, mivel e jogot kizárólag a magára az érintett személyre vonatkozó információkhoz biztosítja az érintett számára, mindenekelőtt abból a célból, hogy az érintettek ellenőrizhessék a rájuk vonatkozó információkat. Ezenkívül a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt hozzáférési jogra az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (2) bekezdésében is utalás történik. |
| --- | --- |

64.

A dokumentumokhoz való, az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott hozzáférési jogot meg kell különböztetni a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglaltaktól. Az 1049/2001/EK rendeletben biztosított hozzáférési jog dokumentumokra vonatkozó, általános hozzáférési jogot nyújt mindenki részére a közjogi szervek átláthatóságának garantálása céljából. A 45/2001/EK rendelet 13. cikke korlátozottabb a hozzáférési jog kedvezményezetteinek tekintetében, mivel e jogot kizárólag a magára az érintett személyre vonatkozó információkhoz biztosítja az érintett számára, mindenekelőtt abból a célból, hogy az érintettek ellenőrizhessék a rájuk vonatkozó információkat. Ezenkívül a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt hozzáférési jogra az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (2) bekezdésében is utalás történik.

| 65. | Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az 1049/2001/EK rendeletnek egyértelművé kell tennie, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának megléte nem érinti a saját személyes adatokhoz való hozzáférés 45/2001/EK rendeletben foglalt jogát. |
| --- | --- |

65.

Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az 1049/2001/EK rendeletnek egyértelművé kell tennie, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának megléte nem érinti a saját személyes adatokhoz való hozzáférés 45/2001/EK rendeletben foglalt jogát.

| 66. | Az európai adatvédelmi biztos ezenkívül ajánlja, hogy a jogalkotó mérlegelje az érintett saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférési jogának a módosított rendeletbe való beillesztését. A gyakorlatban ténylegesen előfordulhat, hogy egyesek nincsenek tudatában a saját személyes adataikhoz való – a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében meghatározott – hozzáférési jogukkal, és ezért az 1049/2001/EK rendelet értelmében kérelmezik a hozzáférést. A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmük elutasításra kerülhet, amennyiben az 1049/2001/EK rendeletben foglalt kivételek egyike alkalmazandó, vagy ha a konkrét hozzáférés iránti kérelmet a rendelet hatályán kívül esőnek tekintik. Olyan esetben, amikor az intézmény vagy szerv ismeri az ilyen (vagyis a kérelmező által a saját személyes adataihoz való) hozzáférési kérelmek okát, az intézménynek kötelező jelleggel biztosítania kellene a kérelmező számára a saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférést. |
| --- | --- |

66.

Az európai adatvédelmi biztos ezenkívül ajánlja, hogy a jogalkotó mérlegelje az érintett saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférési jogának a módosított rendeletbe való beillesztését. A gyakorlatban ténylegesen előfordulhat, hogy egyesek nincsenek tudatában a saját személyes adataikhoz való – a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében meghatározott – hozzáférési jogukkal, és ezért az 1049/2001/EK rendelet értelmében kérelmezik a hozzáférést. A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmük elutasításra kerülhet, amennyiben az 1049/2001/EK rendeletben foglalt kivételek egyike alkalmazandó, vagy ha a konkrét hozzáférés iránti kérelmet a rendelet hatályán kívül esőnek tekintik. Olyan esetben, amikor az intézmény vagy szerv ismeri az ilyen (vagyis a kérelmező által a saját személyes adataihoz való) hozzáférési kérelmek okát, az intézménynek kötelező jelleggel biztosítania kellene a kérelmező számára a saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférést.

| 67. | Mindkét elemet pontosítani lehetne a preambulumbekezdésekhez kapcsolódó nyilatkozatoknak a módosított 1049/2001/EK rendeletbe való bevezetésével, esetleg a meglévő rendelet (11) preambulumbekezdésével összefüggésben. Egy ilyen preambulumbekezdés (vagy egy preambulumbekezdés egy része) kimondhatná, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga nem érinti a saját személyes adatokhoz való hozzáférésnek a 45/2001/EK rendeletben foglalt jogát. Egy másik preambulumbekezdés (vagy egy preambulumbekezdés egy része) tartalmazhatná a kérelmezőnek a saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférési jogát. Amikor egy adott személy az őt érintő adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmet nyújt be, az intézménynek saját kezdeményezésére meg kellene vizsgálnia, hogy a személy a 45/2001/EK rendelet értelmében jogosult-e hozzáférésre. |
| --- | --- |

67.

Mindkét elemet pontosítani lehetne a preambulumbekezdésekhez kapcsolódó nyilatkozatoknak a módosított 1049/2001/EK rendeletbe való bevezetésével, esetleg a meglévő rendelet (11) preambulumbekezdésével összefüggésben. Egy ilyen preambulumbekezdés (vagy egy preambulumbekezdés egy része) kimondhatná, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga nem érinti a saját személyes adatokhoz való hozzáférésnek a 45/2001/EK rendeletben foglalt jogát. Egy másik preambulumbekezdés (vagy egy preambulumbekezdés egy része) tartalmazhatná a kérelmezőnek a saját személyes adataihoz hivatalból való hozzáférési jogát. Amikor egy adott személy az őt érintő adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmet nyújt be, az intézménynek saját kezdeményezésére meg kellene vizsgálnia, hogy a személy a 45/2001/EK rendelet értelmében jogosult-e hozzáférésre.

VII.   A NYILVÁNOS DOKUMENTUMOKBAN LÉVŐ SZEMÉLYES ADATOK TOVÁBBI FELHASZNÁLÁSA

| 68. | A bizottsági javaslat egy másik megvizsgálandó és esetleg pontosítandó eleme a nyilvános dokumentumokban lévő személyes adatok további felhasználása. Dokumentumokhoz való hozzáférés biztosítása esetén az azokban foglalt személyes adatok felhasználása a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok, különösen a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozhat. Ezen személyes adatoknak a kérelmező, a hozzáférést biztosító intézmény vagy a dokumentumhoz hozzáféréssel bíró harmadik felek általi újbóli felhasználásának, terjesztésének és további feldolgozásának az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok keretében kell történnie. |
| --- | --- |

68.

A bizottsági javaslat egy másik megvizsgálandó és esetleg pontosítandó eleme a nyilvános dokumentumokban lévő személyes adatok további felhasználása. Dokumentumokhoz való hozzáférés biztosítása esetén az azokban foglalt személyes adatok felhasználása a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok, különösen a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozhat. Ezen személyes adatoknak a kérelmező, a hozzáférést biztosító intézmény vagy a dokumentumhoz hozzáféréssel bíró harmadik felek általi újbóli felhasználásának, terjesztésének és további feldolgozásának az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok keretében kell történnie.

| 69. | Amennyiben például hozzáférési kérelem alapján köztisztviselők nevét és elérhetőségét tartalmazó lista közzétételére kerül sor, ez a lista nem használható fel az érintett tisztviselőket célzó reklámkampányok vagy profiljuk felvázolása céljából, kivéve ha az összhangban áll az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal. |
| --- | --- |

69.

Amennyiben például hozzáférési kérelem alapján köztisztviselők nevét és elérhetőségét tartalmazó lista közzétételére kerül sor, ez a lista nem használható fel az érintett tisztviselőket célzó reklámkampányok vagy profiljuk felvázolása céljából, kivéve ha az összhangban áll az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal.

| 70. | Tanácsos lenne ezért, ha a jogalkotó megragadná ezt az alkalmat e kapcsolat hangsúlyozására. Ez a megközelítés összhangban állna a jogalkotó által a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megfogalmazottakkal. A személyes adatok 95/46/EK irányelv szerinti védelmével kapcsolatos elveknek való teljes körű megfelelés valóban egyike azon feltételeknek, amelyeket az utóbbi irányelv a közszférára vonatkozó információk újbóli felhasználása tekintetében kifejezetten megemlít (28). |
| --- | --- |

70.

Tanácsos lenne ezért, ha a jogalkotó megragadná ezt az alkalmat e kapcsolat hangsúlyozására. Ez a megközelítés összhangban állna a jogalkotó által a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megfogalmazottakkal. A személyes adatok 95/46/EK irányelv szerinti védelmével kapcsolatos elveknek való teljes körű megfelelés valóban egyike azon feltételeknek, amelyeket az utóbbi irányelv a közszférára vonatkozó információk újbóli felhasználása tekintetében kifejezetten megemlít (28).

| 71. | Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos olyan preambulumbekezdés beillesztését javasolja, amely kimondja, hogy „dokumentumokhoz való hozzáférés biztosítása esetén az azokban foglalt személyes adatok további felhasználása a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok, különösen a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozik”. |
| --- | --- |

71.

Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos olyan preambulumbekezdés beillesztését javasolja, amely kimondja, hogy „dokumentumokhoz való hozzáférés biztosítása esetén az azokban foglalt személyes adatok további felhasználása a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok, különösen a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozik”.

VIII.   ÖSSZEGZÉS

| 72. | Az európai ombudsman figyelmét különösen megragadta az, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kényes viszonnyal foglalkozó rendelkezést tartalmaz, nevezetesen a javaslat 4. cikkének (5) bekezdésében. Ez a vélemény támogatja azokat az okokat, amelyek alapján a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe bizonyos mértékig új rendelkezés lép, de nem támogatja magát a rendelkezést. |
| --- | --- |

72.

Az európai ombudsman figyelmét különösen megragadta az, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat a dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog közötti kényes viszonnyal foglalkozó rendelkezést tartalmaz, nevezetesen a javaslat 4. cikkének (5) bekezdésében. Ez a vélemény támogatja azokat az okokat, amelyek alapján a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe bizonyos mértékig új rendelkezés lép, de nem támogatja magát a rendelkezést.

| 73. | A rendelkezést az alábbi okok miatt bírálja:






  1. | az európai adatvédelmi biztos nincs meggyőződve arról, hogy ez a megfelelő pillanat a módosításra, mivel egy fellebbezés még folyamatban van a Bíróság előtt; a fellebbezés alapvető kérdéseket érint; |
| --- | --- | --- |

73.

A rendelkezést az alábbi okok miatt bírálja:

1.

az európai adatvédelmi biztos nincs meggyőződve arról, hogy ez a megfelelő pillanat a módosításra, mivel egy fellebbezés még folyamatban van a Bíróság előtt; a fellebbezés alapvető kérdéseket érint;

| 2. | a javaslat nem kínál megfelelő megoldást; a javaslat egy általános szabályból áll (a 4. cikk (5) bekezdésének második mondata), amely:






  — | nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletet, |
| --- | --- | --- |

2.

a javaslat nem kínál megfelelő megoldást; a javaslat egy általános szabályból áll (a 4. cikk (5) bekezdésének második mondata), amely:

—

nem tükrözi az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítéletet,

| — | nem ad megoldást a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességének problémájára, |
| --- | --- |

—

nem ad megoldást a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly szükségességének problémájára,

| — | nem járható út, mivel az adatvédelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályokra hivatkozik, amelyek nem adnak egyértelmű választ olyan esetekben, amikor a nyilvánosság általi hozzáféréssel kapcsolatos döntést kell hozni; |
| --- | --- |

—

nem járható út, mivel az adatvédelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályokra hivatkozik, amelyek nem adnak egyértelmű választ olyan esetekben, amikor a nyilvánosság általi hozzáféréssel kapcsolatos döntést kell hozni;

| 3. | konkrét szabályt is tartalmaz (a 4. cikk (5) bekezdésének első mondata), amelynek megfogalmazása elvben jó, de hatálya túlságosan korlátozott. |
| --- | --- |

3.

konkrét szabályt is tartalmaz (a 4. cikk (5) bekezdésének első mondata), amelynek megfogalmazása elvben jó, de hatálya túlságosan korlátozott.

| 74. | A vitához való hozzájárulásként az európai adatvédelmi biztos az alábbi kivételre tesz javaslatot a nyilvánosság személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében:






  1. | személyes adatok kizárólag abban az esetben tehetők közzé, ha a közzététel nem sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. Nem merül fel sérelem:







  a) | ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

A vitához való hozzájárulásként az európai adatvédelmi biztos az alábbi kivételre tesz javaslatot a nyilvánosság személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében:

1.

személyes adatok kizárólag abban az esetben tehetők közzé, ha a közzététel nem sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. Nem merül fel sérelem:

a)

ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt;

| b) | ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket; |
| --- | --- |

b)

ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket;

| c) | ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették; |
| --- | --- |

c)

ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették;

| 2. | személyes adatokat mindazonáltal közzé kell tenni, ha azt fontos közérdek megköveteli. Ilyen esetekben az intézménynek vagy szervnek meg kell neveznie a közérdeket. Meg kell indokolnia továbbá, hogy az adott esetben a közérdek miért múlja felül az érintett személy érdekeit; |
| --- | --- |

2.

személyes adatokat mindazonáltal közzé kell tenni, ha azt fontos közérdek megköveteli. Ilyen esetekben az intézménynek vagy szervnek meg kell neveznie a közérdeket. Meg kell indokolnia továbbá, hogy az adott esetben a közérdek miért múlja felül az érintett személy érdekeit;

| 3. | amennyiben valamely intézmény vagy szerv az (1) bekezdés alapján tagadja meg a dokumentumhoz való hozzáférést, mérlegelnie kell, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés a dokumentumhoz. |
| --- | --- |

3.

amennyiben valamely intézmény vagy szerv az (1) bekezdés alapján tagadja meg a dokumentumhoz való hozzáférést, mérlegelnie kell, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés a dokumentumhoz.

| 75. | A vélemény több olyan pontot meghatároz, ahol pontosítani kell a nyilvános hozzáférésről szóló rendeletet, főként a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseivel való kapcsolata tekintetében. Ezekre a pontosításokra sor kerülhet a következőkre vonatkozó preambulumbekezdések vagy esetleg jogi rendelkezések beillesztése révén:






  a) | a dokumentum fogalma, a nyilvános hozzáférésről szóló rendelet lehető legszélesebb körű alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

75.

A vélemény több olyan pontot meghatároz, ahol pontosítani kell a nyilvános hozzáférésről szóló rendeletet, főként a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseivel való kapcsolata tekintetében. Ezekre a pontosításokra sor kerülhet a következőkre vonatkozó preambulumbekezdések vagy esetleg jogi rendelkezések beillesztése révén:

a)

a dokumentum fogalma, a nyilvános hozzáférésről szóló rendelet lehető legszélesebb körű alkalmazásának biztosítása érdekében;

| b) | a 45/2001/EK rendelet alkalmazása a nyilvános hozzáférés összefüggésében, annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvános hozzáférés kérelmezőjének ne kelljen bizonyítania a közzététel szükségességét; |
| --- | --- |

b)

a 45/2001/EK rendelet alkalmazása a nyilvános hozzáférés összefüggésében, annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvános hozzáférés kérelmezőjének ne kelljen bizonyítania a közzététel szükségességét;

| c) | a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga és a 45/2001/EK rendelet szerint a saját személyes adatokhoz való hozzáférés joga közötti kapcsolat, annak biztosítása érdekében, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga ne érintse a saját személyes adatokhoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

c)

a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga és a 45/2001/EK rendelet szerint a saját személyes adatokhoz való hozzáférés joga közötti kapcsolat, annak biztosítása érdekében, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga ne érintse a saját személyes adatokhoz való hozzáférés jogát;

| d) | az intézmények kötelezése annak saját kezdeményezésre történő megvizsgálására, hogy egy adott személy jogosult-e a 45/2001/EK rendelet szerinti hozzáférésre amikor az őt érintő adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmet nyújt be a nyilvános hozzáférésről szóló rendelet értelmében; |
| --- | --- |

d)

az intézmények kötelezése annak saját kezdeményezésre történő megvizsgálására, hogy egy adott személy jogosult-e a 45/2001/EK rendelet szerinti hozzáférésre amikor az őt érintő adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmet nyújt be a nyilvános hozzáférésről szóló rendelet értelmében;

| e) | a dokumentumokban foglalt személyes adatok további felhasználása, annak biztosítása érdekében, hogy ez a további felhasználás a személyes adatok védelmére alkalmazandó szabályok hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

e)

a dokumentumokban foglalt személyes adatok további felhasználása, annak biztosítása érdekében, hogy ez a további felhasználás a személyes adatok védelmére alkalmazandó szabályok hatálya alá tartozzon.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 30-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2008) 229 végleges.

3

(4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

4

(5)  A Bizottság 2005. november 9-i 1721. ülésének jegyzőkönyve, 6. pont; lásd továbbá a SEC(2005) 1300 és a SEC(2005) 1301 dokumentumot.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK rendelete az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

6

(7)  A T-264/04. sz. WWF European Policy Programme kontra Tanács ügyben 2007. április 25-én hozott ítélet, 61. pont.

7

(8)  A T-194/04. sz. Bavarian Lager kontra Bizottság ügyben 2007. november 8-án hozott ítélet. Ugyanezt a kérdést érinti két másik, még folyamatban lévő eset.

8

(9)  A C-28/08 P. sz. Bizottság kontra Bavarian Lager folyamatban lévő eset (HL C 79., 21. o.).

9

(10)  A jogalkotó magától értetődően saját belátása szerint megváltoztathatja valamely jogalkotási eszköz szövegét. Ezen nem változtat az, hogy a szöveg értelmezése a Bíróság előtt folyó vita tárgyát képezi.

10

(11)  Ezen egyensúllyal kapcsolatban lásd az alábbi 31–37. pontot.

11

(12)  Mivel áthelyezi a hangsúlyt az 1049/2001/EK rendeletről a 45/2001/EK rendeletre.

12

(13)  5/2001. sz. vélemény az európai ombudsman által a 713/98/IJH sz. panasz tekintetében az Európai Bizottságnak tett ajánlástervezetet követően az Európai Parlamentnek címzett különjelentésről, 2001.5.17., WP 44, hozzáférhető a munkacsoport honlapján.

13

(14)  Az egyezménytervezet 3. cikkének f. pontja, melynek véglegesítése most zajlik az Európa Tanácsban. A tervezet legutóbbi változata az alábbi linken érhető el:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  A rendelet 1. cikke és (4) preambulumbekezdése. A (4) preambulumbekezdés sorszáma a rendelet javaslat szerinti módosítását követően (6)-ra fog változni.

15

(16)  A rendelet (11) preambulumbekezdése. A (11) preambulumbekezdés sorszáma a rendelet javaslat szerinti módosítását követően (17)-re fog változni.

16

(17)  Az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélet 94. pontja és az abban említett esetjog.

17

(18)  Az Elsőfokú Bíróság által a Bavarian Lager-ügyben hozott ítélet 107. pontja, amely az alábbi 40. pontban olvasható.

18

(19)  Ebben a tekintetben lásd különösen a Bíróságnak az Österreichischer Rundfunk ügyében hozott ítéletét.

19

(20)  Az ítélet 98. pontja.

20

(21)  Az 5. cikk bővebb magyarázata megtalálható az európai adatvédelmi biztos háttérdokumentumában.

21

(22)  Az Elsőfokú Bíróság ítéletének 107. pontja. Megjegyzés: a 45/2001/EK rendelet 8. cikke egyéb olyan kötelezettségeket is előír, amelyek a most tárgyalt kérdésben nem jelentenek problémát.

22

(23)  Lásd különösen az ítélet 131., 132. és 137. pontját.

23

(24)  A Bíróság 2003. május 20-i ítélete. Rechnungshof (C-465/00. sz. ügy) kontra Österreichischer Rundfunk és társai és Christa Neukomm (C-138/01. sz. ügy) és Joseph Lauermann (C-139/01. sz. ügy) kontra Österreichischer Rundfunk, C-465/00., C-138/01. és C-139/01. sz. egyesített ügyek (EBHT 2003., I-4989. o.).

24

(25)  Lásd az Elsőfokú Bíróság ítéletének 107. pontját.

25

(26)  Az Elsőfokú Bíróság ítéletének 107. és 108. pontja.

26

(27)  Lásd a Bizottság kérelmét a 7. lábjegyzetben említett C-28/08 P. sz. ügyben.

27

(28)  Lásd a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.) (21) preambulumbekezdését és 1. cikkének (4) bekezdését.

28

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/18

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 2/04)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.10.8. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 679/07 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Jogalap | Régime N 121/06 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Visszatérítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 63,638 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 4 év |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.10.8.

Támogatás száma

N 679/07

Tagállam

Franciaország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Jogalap

Régime N 121/06

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Visszatérítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 63,638 millió EUR

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

4 év

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.5. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 234/08 |
| Tagállam | Svédország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Jogalap | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 15,5 millió SEK |
| Támogatás intenzitása | 60 % |
| Időtartam | 2008.7.1.-2013.6.30. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.5.

Támogatás száma

N 234/08

Tagállam

Svédország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Stöd för investeringar i solvärme

Jogalap

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 15,5 millió SEK

Támogatás intenzitása

60 %

Időtartam

2008.7.1.-2013.6.30.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.18. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 256/08 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Brandenburg |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Jogalap | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Innováció |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 11,66 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 70 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2008-2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.18.

Támogatás száma

N 256/08

Tagállam

Németország

Régió

Brandenburg

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Jogalap

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Innováció

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 11,66 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 70 millió EUR

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2008-2013.12.31.

Gazdasági ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/21

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2009/C 2/05)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.26. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Programma Beheer |
| Jogalap | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási rendszer: természetgazdálkodás: Beruházási támogatás, kárenyhítési támogatás, agrár-környezetvédelmi és erdészeti támogatás, technikai támogatás |
| Célkitűzés | Természeti területek és hagyományos tájak karbantartása, helyreállítása és fenntartása |
| A támogatás formája | A tevékenységek tényleges költségeinek és az agrárkörnyezetvédelmi intézkedések miatt elmaradt jövedelemnek a kompenzációja |
| Költségvetés | 2000-ben éves szinten legfeljebb 28 millió EUR 2013-ban éves szinten 58 millió EUR-ig |
| A támogatás intenzitása | A tényleges költségek legfeljebb 100 %-a |
| Időtartam | 2000.1.1.-2013.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Földtulajdonosok, mezőgazdaság; Elsődleges termelés, erdészeti ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.26.

A támogatás száma

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Programma Beheer

Jogalap

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer: természetgazdálkodás: Beruházási támogatás, kárenyhítési támogatás, agrár-környezetvédelmi és erdészeti támogatás, technikai támogatás

Célkitűzés

Természeti területek és hagyományos tájak karbantartása, helyreállítása és fenntartása

A támogatás formája

A tevékenységek tényleges költségeinek és az agrárkörnyezetvédelmi intézkedések miatt elmaradt jövedelemnek a kompenzációja

Költségvetés

2000-ben éves szinten legfeljebb 28 millió EUR 2013-ban éves szinten 58 millió EUR-ig

A támogatás intenzitása

A tényleges költségek legfeljebb 100 %-a

Időtartam

2000.1.1.-2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Földtulajdonosok, mezőgazdaság; Elsődleges termelés, erdészeti ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.26. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 14/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | England |
| Megnevezés | Natural England Management Agreement Scheme |
| Jogalap | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A természetes környezet megőrzése és javítása |
| A támogatás formája | Támogatás |
| Költségvetés | 250 millió GBP |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | 2008-2013 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.26.

A támogatás száma

N 14/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

England

Megnevezés

Natural England Management Agreement Scheme

Jogalap

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A természetes környezet megőrzése és javítása

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

250 millió GBP

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

2008-2013

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.26. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 380/08 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Lombardia |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Jogalap | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Az erdők állapotának javítása és többfunkciójú zöld rendszerek létrehozatala |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 200 000 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | A tervezett maximális nettó intenzitás 100 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Erdészeti ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.26.

A támogatás száma

N 380/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Lombardia

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Jogalap

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Az erdők állapotának javítása és többfunkciójú zöld rendszerek létrehozatala

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

200 000 000 EUR

A támogatás intenzitása

A tervezett maximális nettó intenzitás 100 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Erdészeti ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/23

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2009/C 2/06)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.12.4. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 645/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Jogalap | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Rendkívüli eseményből eredő károk megtérítése |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás és adókedvezmények |
| Költségvetés | 2 287 535 EUR |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 80 % |
| Időtartam | Eseti |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.12.4.

Támogatás száma

N 645/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Jogalap

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Rendkívüli eseményből eredő károk megtérítése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás és adókedvezmények

Költségvetés

2 287 535 EUR

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 80 %

Időtartam

Eseti

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.12.4. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 358/08 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Jogalap | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Az intézkedés típusa | Kezességvállalás |
| Célkitűzés | Az intézkedés egy az agrárszektornak nyújtandó általános támogatásra vonatkozik, egy olyan kezességvállalás formájában, amely támogatja a mezőgazdasági kis-, ill. középvállalatok felélesztésére, átvételére, fenntartására vagy fejlesztésére irányuló befektetéseket |
| A támogatás formája | Biztosítási díj megfizetését követően kezességvállalás egy mezőgazdasági befektetési hitel összegének 80 %-áért |
| Költségvetés | A kezességvállalás keretében történő tényleges kifizetés összege maximum évi átlag 3,6 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | Általános garancia: 3,33 %, Fiatal gazdálkodóknak nyújtott garancia: 5,83 %, „Garancia plusz”: 3,33 %, „Garancia plusz” (Nem preferenciális hitel esetén): 3,15 % |
| Időtartam | 2009-2014 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.12.4.

A támogatás száma

N 358/08

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Garantstelling landbouwondernemingen

Jogalap

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Az intézkedés típusa

Kezességvállalás

Célkitűzés

Az intézkedés egy az agrárszektornak nyújtandó általános támogatásra vonatkozik, egy olyan kezességvállalás formájában, amely támogatja a mezőgazdasági kis-, ill. középvállalatok felélesztésére, átvételére, fenntartására vagy fejlesztésére irányuló befektetéseket

A támogatás formája

Biztosítási díj megfizetését követően kezességvállalás egy mezőgazdasági befektetési hitel összegének 80 %-áért

Költségvetés

A kezességvállalás keretében történő tényleges kifizetés összege maximum évi átlag 3,6 millió EUR

A támogatás intenzitása

Általános garancia: 3,33 %, Fiatal gazdálkodóknak nyújtott garancia: 5,83 %, „Garancia plusz”: 3,33 %, „Garancia plusz” (Nem preferenciális hitel esetén): 3,15 %

Időtartam

2009-2014

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/25

---

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (1):

2,5 % 2009. január 1-jén

Euro-átváltási árfolyamok (2)

2009. január 6.

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3332 |
| JPY | Japán yen | 125,84 |
| DKK | Dán korona | 7,4530 |
| GBP | Angol font | 0,91760 |
| SEK | Svéd korona | 10,5675 |
| CHF | Svájci frank | 1,5018 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,3850 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,410 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 266,67 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7070 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0200 |
| RON | Román lej | 4,0675 |
| TRY | Török líra | 2,0256 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,8727 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5850 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3369 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2700 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9719 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 753,58 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,4521 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1138 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2835 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 665,20 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6789 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,570 |
| RUB | Orosz rubel | 38,8859 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,755 |
| BRL | Brazil real | 2,9517 |
| MXN | Mexikói peso | 17,7949 |
| INR | Indiai rúpia | 64,8270 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3332

JPY

Japán yen

125,84

DKK

Dán korona

7,4530

GBP

Angol font

0,91760

SEK

Svéd korona

10,5675

CHF

Svájci frank

1,5018

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,3850

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,410

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

266,67

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7070

PLN

Lengyel zloty

4,0200

RON

Román lej

4,0675

TRY

Török líra

2,0256

AUD

Ausztrál dollár

1,8727

CAD

Kanadai dollár

1,5850

HKD

Hongkongi dollár

10,3369

NZD

Új-zélandi dollár

2,2700

SGD

Szingapúri dollár

1,9719

KRW

Dél-Koreai won

1 753,58

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,4521

CNY

Kínai renminbi

9,1138

HRK

Horvát kuna

7,2835

IDR

Indonéz rúpia

14 665,20

MYR

Maláj ringgit

4,6789

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,570

RUB

Orosz rubel

38,8859

THB

Thaiföldi baht

46,755

BRL

Brazil real

2,9517

MXN

Mexikói peso

17,7949

INR

Indiai rúpia

64,8270

---

(1)

Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.

(2)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---