# Europos Sąjungos C 287/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 287 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. lapkričio 10d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 287

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. lapkričio 10d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2008/C 287/01 | Europos bendrijų metinės ataskaitos — 2007 finansiniai metai — I tomas — Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudŽeto vykdymo ataskaitos | 1 |
| 2008/C 287/02 | Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktas audito rūmų patikinimo pareiškimas | 111 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2008/C 287/01

Europos bendrijų metinės ataskaitos — 2007 finansiniai metai — I tomas — Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudŽeto vykdymo ataskaitos

1

2008/C 287/02

Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktas audito rūmų patikinimo pareiškimas

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

2008/C 287/03

Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 10.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/1

---

EUROPOS BENDRIJŲ METINĖS ATASKAITOS

2007 FINANSINIAI METAI

I tomas

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS

(2008/C 287/01)

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

Pagrindiniai įvykiai ir svarbiausi klausimai

ES biudžeto vykdymas ir apskaitymas

| I DALIS: | Europos Bendrijų konsoliduotos finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS:

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

| II DALIS: | Europos Bendrijų konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS:

| A. | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

A.

| B. | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B.

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Bendrijų 2007 m. konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal EB Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų priede.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina, norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti Europos Bendrijų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Bendrijų ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Bendrijų finansinė būklė.

Image

Brian GRAY

Europos Komisijos apskaitos pareigūnas

PAGRINDINIAI ĮVYKIAI IR SVARBIAUSI KLAUSIMAI

Europos Bendrijų 2007 m. metinės ataskaitos yra trečiasis ataskaitų rinkinys, kuris bus rengiamas pagal 2005 m. Europos Bendrijų nustatytas kaupiamosios apskaitos taisykles. 2007 m. taip pat atnaujintas Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomas Finansinis reglamentas, kurio naujoji versija įsigaliojo 2007 m. gegužės 1 d.

Kaip ir bet kurio ataskaitų rinkinio atveju, Komisija stengiasi tobulinti tai, kas buvo paskelbta anksčiau, visų pirma siekdama pateikti skaitytojui suprantamesnę ir aktualesnę informaciją.

Kiek tai susiję su 2007 m. ataskaitų pateikimu, reikėtų pabrėžti šiuos pokyčius:

| — | Įtrauktas naujas skirsnis, kuriame paaiškinama, kaip vykdomas ir apskaitomas ES biudžetas. Šiame skirsnyje paaiškinama, kaip finansuojamos Bendrijos ir kaip išleidžiamos, kontroliuojamos bei apskaitomos lėšos. |
| --- | --- |

—

Įtrauktas naujas skirsnis, kuriame paaiškinama, kaip vykdomas ir apskaitomas ES biudžetas. Šiame skirsnyje paaiškinama, kaip finansuojamos Bendrijos ir kaip išleidžiamos, kontroliuojamos bei apskaitomos lėšos.

| — | Taip pat įtrauktas skirsnis, siekiant geriau paaiškinti nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą, įskaitant duomenis apie susijusias sumas (žr. E.6 skirsnį). |
| --- | --- |

—

Taip pat įtrauktas skirsnis, siekiant geriau paaiškinti nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą, įskaitant duomenis apie susijusias sumas (žr. E.6 skirsnį).

E.6

| — | Biudžeto vykdymo lentelėse sumos dabar nurodytos milijonais eurų. Taip pat įtraukta apibendrinamoji lentelė, kuria siekiama pateikti geresnį bendrą biudžeto įplaukų ir išlaidų apibūdinimą. |
| --- | --- |

—

Biudžeto vykdymo lentelėse sumos dabar nurodytos milijonais eurų. Taip pat įtraukta apibendrinamoji lentelė, kuria siekiama pateikti geresnį bendrą biudžeto įplaukų ir išlaidų apibūdinimą.

| — | Pirmą kartą pastabose parodytas ekonominės veiklos rezultato ir biudžeto rezultato suderinimas. |
| --- | --- |

—

Pirmą kartą pastabose parodytas ekonominės veiklos rezultato ir biudžeto rezultato suderinimas.

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad nuo 2006 m. padidėjo konsolidavimo mastas — dabar įtrauktos trys bendrosios įmonės, palyginti su viena įmone 2006 m., ir šiuo metu yra 26 konsoliduotos agentūros, palyginti su 24 konsoliduotom agentūrom 2006 m.

PAGRINDINIAI 2007 M. METINIŲ ATASKAITŲ KLAUSIMAI

| — | Biudžeto perteklius toliau mažėjo nuo 1 848 mln. EUR iki 1 529 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Biudžeto perteklius toliau mažėjo nuo 1 848 mln. EUR iki 1 529 mln. EUR.

| — | Ekonominis metų rezultatas padidėjo nuo 197 mln. EUR pertekliaus 2006 m. iki 7 462 mln. EUR pertekliaus 2007 m. |
| --- | --- |

—

Ekonominis metų rezultatas padidėjo nuo 197 mln. EUR pertekliaus 2006 m. iki 7 462 mln. EUR pertekliaus 2007 m.

| — | Visas turtas padidėjo nuo 67 332 mln. EUR 2006 m. iki 75 386 mln. EUR, o visi įsipareigojimai padidėjo nuo 131 550 mln. EUR iki 134 006 mln. EUR. Turto ir įsipareigojimų skirtumas bus finansuojamas trumpuoju laikotarpiu iš biudžeto lėšų, už kurias jau nubalsuota, arba jį ilgesniu laikotarpiu užtikrins valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Visas turtas padidėjo nuo 67 332 mln. EUR 2006 m. iki 75 386 mln. EUR, o visi įsipareigojimai padidėjo nuo 131 550 mln. EUR iki 134 006 mln. EUR. Turto ir įsipareigojimų skirtumas bus finansuojamas trumpuoju laikotarpiu iš biudžeto lėšų, už kurias jau nubalsuota, arba jį ilgesniu laikotarpiu užtikrins valstybės narės.

ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITYMAS

1.   METINIO BIUDŽETO RENGIMAS

Iš ES biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje Europos Sąjungoje. Remdamasi valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Galima parama įvairiausiems projektams: tiek švietimo projektams, susijusiems su studentų ir mokytojų judumu, tiek projektams, kurių tikslas — skatinti geresnę ES darbuotojų darbo aplinką, stiprinti išorės sienų kontrolę.

Beveik 95 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamo biudžeto sudarymu (angl. ABB) užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Biudžeto nomenklatūroje pagal veiklos rūšis, kuri pirmą kartą įtraukta į 2004 m. biudžetą, aiškiai nurodomos Europos Sąjungos politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

32 politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiųjų šalių paramos gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir jomis užtikrinamas tinkamas Komisijos funkcionavimas. Veiklos struktūra numatoma bendra konceptuali prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, kontrolės ir atskaitomybės sistema, kurios pagrindinis tikslas — gerinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Biudžeto projekto priėmimo vidaus procedūra prasideda tuomet, kai Komisija pradeda rengti biudžeto projektą, kuris po to pateikiamas Tarybai, kuri gali atlikti reikiamus pakeitimus. Vėliau atnaujintas biudžetas teikiamas Europos Parlamentui, kuris pats gali siūlyti pakeitimus arba patvirtinti ar atmesti esamą projektą. Kai sutariama dėl visų pakeitimų ir atnaujinimų (prireikus įskaitant visiškai naują Komisijos pasiūlytą projektą), gruodžio mėn. viduryje Parlamentas patvirtina biudžetą. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra priimtas, o tada biudžetą galima vykdyti.

2.   KAIP FINANSUOJAMA EB?

EB finansavimas yra dviejų pagrindinių kategorijų: nuosavųjų išteklių įplaukos ir įvairios įplaukos.

2.1.   Nuosavųjų išteklių įplaukos ir gautinos sumos

ES automatiškai gauna nuosavųjų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą be tolesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo (93 % visų įplaukų 2007 m.). Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavųjų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavųjų išteklių suma negali viršyti 1,24 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Nuosavuosius ištekius galima suskirstyti į šias kategorijas:

| 1. | Tradicinius nuosavuosius išteklius (TNI) sudaro muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavuosius išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai ir žemės ūkio mokesčiai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 15 % visų įplaukų iš nuosavųjų išteklių. |
| --- | --- |

1.

Tradicinius nuosavuosius išteklius (TNI) sudaro muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavuosius išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai ir žemės ūkio mokesčiai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 15 % visų įplaukų iš nuosavųjų išteklių.

| 2. | Nuosavieji ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 15 % nuosavųjų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

2.

Nuosavieji ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 15 % nuosavųjų išteklių įplaukų.

| 3. | Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami subalansuoti biudžeto įplaukas ir išlaidas, t. y. finansuoti tą biudžeto dalį, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams. Toks pat procentinis dydis taikomas kiekvienos valstybės narės BNP. Jis nustatomas pagal Bendrijos taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 70 % nuosavųjų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

3.

Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami subalansuoti biudžeto įplaukas ir išlaidas, t. y. finansuoti tą biudžeto dalį, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams. Toks pat procentinis dydis taikomas kiekvienos valstybės narės BNP. Jis nustatomas pagal Bendrijos taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 70 % nuosavųjų išteklių įplaukų.

Kalbant apie šių sumų mokėjimą, atskirose sąskaitose pateikiami tradiciniai nuosavieji ištekliai, kuriuos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punktą nustatė valstybės narės, bet kuriais Bendrijos negali disponuoti, nes jie dar nėra atgauti ar garantuoti arba dėl to, kad jie yra užginčyti. Kiekviena valstybė narė siunčia Komisijai šių sąskaitų ketvirčio ataskaitą, konkrečiai nurodydama kiekvienos išteklių rūšies:

| — | praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį, |
| --- | --- |

—

praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas,

| — | per atitinkamą ketvirtį padarytus bazės patikslinimus (korekcijas/panaikinimus), |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį padarytus bazės patikslinimus (korekcijas/panaikinimus),

| — | nurašytas sumas, |
| --- | --- |

—

nurašytas sumas,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį.

Susigrąžinus tradicinius nuosavuosius išteklius iš atskiros sąskaitos, Komisija turi turėti galimybę jais naudotis ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po devynioliktos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo susigrąžinta teisė į gautiną sumą, dienos.

Teisių į gautinas sumas vertės sumažinimas atskiroje sąskaitoje turi būti atliekamas, siekiant parodyti padėtį, kai faktinis šių sumų grąžinimas neįtikimas. Šis vertės sumažinimas pagrįstas pačių valstybių narių atliktu vertinimu, remiantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 4 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad „kartu su galutine atitinkamų metų ketvirčio ataskaita valstybės narės siunčia teisių į gautinas sumas, nurodytų atskiroje sąskaitoje tų metų gruodžio 31 d., kurių grąžinimas neįtikimas, bendros sumos sąmatą“.

Remiantis valstybių narių atsiųstais įvertinimais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, punkto balanso turto pusėje atimta sumažinta vertė. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas. Net jei lėšų susigrąžinimas labai neįtikimas ar beveik neįmanomas, tai nebūtinai reiškia, kad atitinkamas sumas Bendrijos biudžetas prarado kaip tradicinius nuosavuosius išteklius. Taip yra todėl, kad nesusigrąžintos teisės į gautinas sumas yra prarandamos tik tuo atveju, jei valstybė narė išnaudoja visus būdus, reikiamus jų susigrąžinimui užtikrinti. Jei valstybė narė to nepadaro, ji laikoma finansiškai atsakinga ir privalo tą sumą sumokėti į Bendrijos biudžetą pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį.

2.2.   Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš Europos Bendrijų veiklos, vidutiniškai sudaro 7 % visų įplaukų. Pavyzdžiui, konkurencijos bylų baudos ir vykdomieji raštai sumoms išieškoti, skirti privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su Bendrijos projektų valdymu (kaip pirmiau nurodytas pavyzdys). Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Kiekvienais metais Komisija valdo šimtus tūkstančių projektų ir per metus turi išduoti apie 12 000 vykdomųjų raštų sumoms išieškoti. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai Bendrijos trečiųjų šalių, išskyrus valstybių narių, skolos lieka nesumokėtos, Komisijos (ir Tarybos) sprendimai, kuriais nustatoma mokėjimo prievolė, yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Likusių skolininkų ieško Teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3.   KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS BENDRIJOS BIUDŽETAS

3.1.   Pirminės veiklos išlaidos

Europos Bendrijų veiklos išlaidas sudaro įvairių finansinės perspektyvos kategorijų išlaidos, jos gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Remdamosi Finansiniu reglamentu, Bendrijos vykdo bendrąjį biudžetą taikydamos šiuos metodus:

| | Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo atsakinga Bendrijų institucija arba įstaiga. |
| --- | --- |

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo atsakinga Bendrijų institucija arba įstaiga.

Tiesioginis centralizuotas valdymas:

| | Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Bendrijos biudžeto dalies valdymą patiki Bendrijų arba valstybės narės įstaigai. |
| --- | --- |

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Bendrijos biudžeto dalies valdymą patiki Bendrijų arba valstybės narės įstaigai.

Netiesioginis centralizuotas valdymas:

| | Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Bendrijos paveda tam tikras biudžeto vykdymo užduotis trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Bendrijos paveda tam tikras biudžeto vykdymo užduotis trečiosioms šalims.

Decentralizuotas valdymas:

| | Pasidalijamasis valdymas: analogiškai, pagal šį valdymo metodą Bendrijos tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda valstybėms narėms. |
| --- | --- |

Pasidalijamasis valdymas: analogiškai, pagal šį valdymo metodą Bendrijos tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda valstybėms narėms.

Pasidalijamasis valdymas:

| | Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Bendrijos tam tikras biudžeto vykdymo užduotis patiki tarptautinėms organizacijoms. |
| --- | --- |

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Bendrijos tam tikras biudžeto vykdymo užduotis patiki tarptautinėms organizacijoms.

Jungtinis valdymas:

Didžioji išlaidų dalis, šiais metais 90 mlrd. EUR (2006 m. 91 mlrd. EUR), priskiriamos pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotys pavedamos vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip antai žemės ūkio išlaidas ir struktūrinius veiksmus.

3.2.   Įvairūs finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau faktiškai neturi jokių biudžeto vykdymo įgaliojimų. Ji kiekvienais metais paveda šias užduotis atskiriems valstybės tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai — paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai — yra vadinami įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu gali pavesti biudžeto vykdymo užduotis perįgaliotiesiems leidimus duodantiems pareigūnams.

Komisijos narių kolegija

Leidimus duodančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla, įskaitant teisinių įsipareigojimų pasirašymą, veiklos rezultatų kontrolę, mokėjimų vykdymą ir prireikus lėšų susigrąžinimą. Leidimus duodantys pareigūnai taip pat turi suorganizuoti vertinimus, kad būtų išanalizuotas jų pasiūlymų įgyvendinamumas (ex ante vertinimas) ir nustatyta, ar jau įgyvendinamos programos vykdomos sėkmingai ir ar jos yra ekonomiškai veiksmingos (tarpinis ir ex post vertinimai). Šių vertinimų rezultatai naudojami siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir Komisijos intervencijos ekonominį veiksmingumą.

Leidimus duodančių pareigūnų

ex ante

ex post

Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekviename generaliniame direktorate užtikrinama valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus duodantys pareigūnai) atskiriant nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius COSO standartus), vykdant ex ante ir ex post patikrinimus, nepriklausomą vidaus auditą remiantis rizikos įvertinimu bei už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

ex ante

ex post

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus duodančių pareigūnų pateiktus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir institucijos metinių ataskaitų rengimą bei šių ataskaitų konsolidavimą su kitų konsoliduotų institucijų ataskaitomis. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti ataskaitas, pareikšdamas, kad jose parodyta tikra ir teisinga finansinė būklė.

Apskaitos pareigūnas

Vidaus auditorių, kuris, tiksliąja termino prasme, nėra finansų pareigūnas, skiria institucija, jog jis tikrintų, kad tinkamai veiktų biudžeto įvykdymo sistemos ir procedūros bei patartų institucijai rizikos valdymo klausimais. Vidaus auditorius pateikia nepriklausomą nuomonę apie valdymo ir kontrolės sistemų kokybę bei rekomendacijas, kaip pagerinti veiklos procedūras ir skatinti patikimą finansų valdymą.

Vidaus auditorių

3.3.   Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Kai biudžetas patvirtinamas, Biudžeto generalinis direktoratas per Komisijos apskaitos sistemą paskirsto lėšas įvairioms Komisijos tarnyboms ir institucijoms bei kitoms įstaigoms pagal jų politinę atsakomybę, remdamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo sistema. Pavyzdžiui, Komisija pavestų su aplinka susijusių biudžeto eilučių valdymo atsakomybę Aplinkos generalinio direktorato vadovui arba generaliniam direktoriui (tam, kuris yra įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas, atsakingas už atitinkamas biudžeto eilutes).

Prieš sudarant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, metiniame biudžete turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Atitinkamoje biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kai už projektą atsakingas asmuo, arba „iniciatorius“ pradeda vykdyti biudžetinį įsipareigojimą, tai turi būti atliekama pagal iš anksto nustatytą tvarką — „finansų grandinę“ — t. y. dokumentų ir elektroninę seką, kurioje dalyvauja mažiausiai du žmonės (vadinamasis „keturių akių principas“), iniciatorius ir tikrintojas. Prieš atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui patvirtinant įsipareigojimą, pagal esamą finansų grandinę numatoma atlikti finansines ir veiklos patikras.

Kol Komisija arba kita EB įstaiga ir galimas Bendrijos pinigų gavėjas nesudaro rašytinio teisinio įsipareigojimo, iš Bendrijos biudžeto negalima naudoti jokių pinigų. Pagal tiesioginį centralizuotą valdymą šis teisinis įsipareigojimas tampa arba sutartimi su rangovu, arba dotacijos susitarimu su gavėju.

Patvirtinus biudžetinį įsipareigojimą, jis įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir atitinkamai paskirstomi asignavimai. Tačiau tai neturi poveiko bendrosioms sąskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų. Taip yra todėl, kad Europos Bendrijų apskaitos sistemą sudaro du atskiri, bet susiję elementai:

| a) | biudžeto sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; ir |
| --- | --- |

a)

biudžeto sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; ir

| b) | bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir nustatomi veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

b)

bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir nustatomi veiklos rezultatai.

Biudžeto sąskaitose nurodomi įsipareigojimai ir mokėjimai, kurie kasdien vykdomi apie 1 150 biudžeto eilučių. Jos grindžiamos modifikuotu pinigų apskaitos principu, kai išlaidų arba pajamų punktas sąskaitose įrašomas tik tuomet, kai pinigai paskirstomi, išmokami arba gaunami. Ši apskaitos rūšis yra būdinga viešajam sektoriui, kuriame paprastai daugiausia dėmesio skiriama biudžetui ir jo vykdymui. Europos Parlamentas, t. y. institucija, kuriai atsiskaito vykdomosios valdžios institucija, Komisija, paprastai siekia patikrinti, kad vykdomosios valdžios institucija vykdo EP pageidavimus, pareikštus priimant biudžetą. Kiekvieną mėnesį tinklavietėje Europa Komisija skelbia duomenis apie esamą biudžeto vykdymo padėtį (išlaidas). Duomenys pateikiami pagal finansinės perspektyvos išlaidų kategorijas ir politikos sritis.

Europa

Bendrosiose sąskaitose (arba didžiojoje knygoje) taikomas dvejybinio buhalterinės apskaitos įrašo metodas, siekiant parodyti visas finansinių metų išlaidas ir įplaukas (taigi ir veiklos rezultatą) bei nustatyti finansinę EB būklę, parengiant atitinkamų metų gruodžio 31 d. turto ir įsipareigojimų balansą.

3.4.   Mokėjimų vykdymas

3.4.1.   Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus duodantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima. Kai reikia atlikti mokėjimą, būtina vykdyti privalomas procedūras, panašiai kaip biudžetinio įsipareigojimo atveju. Tai atliekama apskaitos sistemoje, laikantis atitinkamos dokumentų ir (arba) elektroninės sekos. Procedūrą taip pat pradeda iniciatorius ir ją galiausiai patvirtina perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas. Patvirtinus mokėjimą, tiek biudžeto, tiek bendrosios sąskaitos atnaujinamos automatiškai.

Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą. Komisija, pavyzdžiui, beveik visus mokėjimus vykdo per Biudžeto generalinio direktorato iždo departamentą, atlikdama banko pavedimą. Jos sąskaitos yra valstybių narių ižduose, centriniuose bankuose ir komerciniuose bankuose.

Komisija atlieka daugiau nei milijoną mokėjimų per metus. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) dalyvė. Kiekvieną dieną atliekant bent vieną mokėjimą, kurį kontroliuoja Biudžeto generalinio direktorato iždo departamentas, patvirtinti mokėjimo pavedimai tampa mokėjimo nurodymais, kurie automatiškai siunčiami į Komisijos bankus, kad nurodytiems gavėjams būtų išmokami pinigai.

3.4.2.   Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas — tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, t. y. jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo Europos Bendrijoms grąžinti išankstinio finansavimo sumą. Taigi sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sutarties sąlygų, ir todėl balanse priskiriama turtui, kai atliekamas pradinis mokėjimas. Kai patvirtinamos reikalavimus atitinkančios išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies). Bendrijoms išanalizavus gautame prašyme kompensuoti išlaidas nurodytas sumas (žr. toliau) ir pripažinus visą išankstinio finansavimo sumą arba jos dalį, pripažinta reikalavimus atitinkančių išlaidų suma yra pašalinama iš balanso ir parodoma kaip išlaidos veiklos rezultatų ataskaitoje. Ši suma gali visiškai arba iš dalies padengti išankstinio finansavimo sumą.

Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkamąja verte, atsižvelgiant į tai, ar išankstiniam finansavimui suteikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio finansavimo suma pripažįstama ekonominių rezultatų ataskaitoje kaip išlaidos, o balanse — kaip išankstinio finansavimo apskaitinės vertės sumažėjimas. Palūkanos paprastai yra gaunamos už išmokėtą išankstinio finansavimo sumą (atkreiptinas dėmesys į tokias išimtis, kaip valstybėms narėms išmokėtos sumos arba pasirengimo narystei pagalba). Nuo šių palūkanų nuosavybės priklauso dvi esamo išankstinio finansavimo kategorijos, t. y. Europos Bendrijų arba trečiųjų šalių išankstinis finansavimas. Skirtumas tarp šių dviejų kategorijų yra toks, kad palūkanos, gautos už Europos Bendrijų išankstinio finansavimo sumas, yra Bendrijų nuosavybė ir turi būti grąžintos Bendrijoms, o palūkanos, gautos iš trečiųjų šalių išankstinio finansavimo, priklauso gavėjui.

3.4.3.   Prašymai kompensuoti išlaidas ir išlaidų atitikimas reikalavimams

Praėjus tam tikram laikui po avanso išmokėjimo arba išankstinio mokėjimo, atitinkama EB įstaiga gaus prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, remdamasis sutartimi, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas priklauso nuo finansuotos veiklos rūšies ir sutarties sąlygų; jos nebūtinai gaunamos iki metų pabaigos.

Gautos išlaidų ataskaitos iš karto įrašomos į apskaitos sistemą kaip trumpalaikės mokėtinos sumos, kurių atitikimas reikalavimams turi būti patikrintas (debetuojama suma). Tai vadinama „1 etapas. Sąskaita“. Išlaidos pripažįstamos bendrosiose sąskaitose tik tuomet, kai įvyksta jas nulemiantis įvykis — t. y. kai patvirtinamas prašymas kompensuoti išlaidas. Taigi 1 etape išlaidos dar nepripažįstamos. Atsakingas personalo narys turi patikrinti gautą prašymą ir prireikus gali paprašyti papildomo pagrindimo prieš patvirtindamas sistemoje ir dokumentuose, kad prašymas galioja ir kad galima atlikti mokėjimą. Patvirtinus, kad prašymas galioja, daromas apskaitos įrašas, kuriuo remiantis reikalavimus atitinkančios sumos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje parodomos kaip išlaidos (2 etapas. Sąskaita). Nepadengtos likusios išankstinio finansavimo ir kreditorių sumos taip pat sumažinamos patvirtinta suma. Biudžetinėms sąskaitoms jokio poveikio nėra, nes pradinis mokėjimas jau įtrauktas į apskaitą.

3.4.4.   Tolesnių sumų mokėjimas

Jeigu prašoma ir tikrinama suma viršija pradinį mokėjimą arba jeigu pagal sutartį reikia atlikti antrą arba galutinį mokėjimą, pagal tokias pačias taisykles kaip pirmiau pateikiamas naujas mokėjimo prašymas. Prieš atliekant mokėjimą įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas suteikia galutinį patvirtinimą. Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimo sąlygose. Išanalizavus reikalavimus atitinkančias išlaidas, jos perkeliamos į sąnaudas, o gavėjui pranešama, jei yra kokių nors reikalavimų neatitinkančių sumų. Sumos, kurių atitikimas reikalavimams turi būti patikrintas, — tai sumos pagal gautus prašymus padengti išlaidas, kurių atitikimas reikalavimams dar nebuvo patikrintas ir kurios yra susijusios su įvykiais, dėl kurių atsirado kol kas nenustatytos išlaidos.

3.4.5.   Apskaita metų pabaigoje (apskaitos laikotarpių atskyrimas)

Metų pabaigoje nepadengtos išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtai (-oms) sumai (-oms), atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas, ir vertės sumažėjimą. Gautos garantijos, susijusios su išankstinio finansavimo sumomis, yra pateikiamos nebalansiniuose straipsniuose kaip neapibrėžtasis turtas.

Metų pabaigoje atliekant apskaitos laikotarpių atskyrimo procedūras, atsižvelgiama į metų pabaigoje dar negautus prašymus padengti išlaidas. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas patyrė Bendrijos lėšų gavėjai, nors EB apie jas dar nepranešta. Siekiant kuo tiksliau įvertinti šias sumas, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Remiantis tais apskaitos laikotarpių atskyrimo įrašais, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos įrašomos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitikimas reikalavimams turi būti patikrintas, sąskaitose. Šios sumos parodomos prie trumpalaikių įsipareigojimų, kad nebūtų pervertinamas turtas ir įsipareigojimai.

3.5.   Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

Biudžeto išlaidų atitikimą reikalavimams tikrina atitinkamos EB tarnybos arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės, remdamosi taikytinose taisyklėse arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir teikiamos naudos santykį, paskutinių prašomų sumų patvirtinamųjų dokumentų patikros paprastai yra daug nuodugnesnės nei tarpinių prašomų sumų, ir todėl gali padėti aptikti klaidas tarpiniuose mokėjimuose, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, EB ir (arba) valstybė narė turi teisę patikrinti patvirtinamųjų dokumentų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Vykdymo laikotarpiu nustatytas klaidas galima ištaisyti koreguojant paskesnes prašomas sumas. Dėl ex post nustatytų klaidų bus rengiamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti. Papildomos šios srities informacijos taip pat ieškokite E.6 skirsnyje.

ex post

ex post

E.6

4.   ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

4.1.   Metinės ataskaitos

Apskaitos pareigūnas atsakingas už metinių ataskaitų parengimą ir užtikrinimą, kad jose būtų parodyta tikra ir teisinga ES finansinė padėtis. Metines ataskaitas sudaro finansinės ataskaitos ir biudžeto vykdymo ataskaitos. Jas priima Komisija ir teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą. Galiausiai jos pateikiamos Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4.2.   Metinės veiklos ataskaitos

Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas turi parengti veiklos, už kurią jis atsakingas, metinę veiklos ataskaitą (MVA). Šioje MVA jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kurį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai priskirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad esamos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas, užtikrinančias susijusių sandorų teisėtumą ir teisingumą.

5.   AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

5.1.   Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina išorės auditorius, Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys — atlikti nepriklausomą išorės Europos Bendrijų metinių ataskaitų auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai pateikia:

| 1. | Veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas. |
| --- | --- |

1.

Veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas.

| 2. | Nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių sandorų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir teisingumą. |
| --- | --- |

2.

Nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių sandorų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir teisingumą.

| 3. | Specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos audito išvados apie konkrečias valdymo sritis. |
| --- | --- |

3.

Specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos audito išvados apie konkrečias valdymo sritis.

Audito Rūmai turi teisę gauti visus dokumentus, kurių reikia jų vykdomo audito metu. Audito Rūmai vykdo visų rūšių ES veiklos auditą, įskaitant atskirų operacijų ir mokėjimų teisėtumo ir teisingumo patikrinimą. Jie taip pat vykdo pačių metinių ataskaitų auditą, prireikus peržiūrėdami atskirus balansus ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitas bei bendrą finansinių ataskaitų pateikimą. Taigi Audito Rūmai gali pateikti savo nuomonę ne tik apie pateiktus duomenis, bet ir apie esamą sistemą bei kontrolę.

5.2.   Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinė kontrolė — tai atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Europos bendrijoje už sprendimą dėl biudžeto įvykdymo atsakingas Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas Taryba turi pateikti rekomendacijas, o po to Parlamentas turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms EB įstaigoms Bendrijų biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų ir Audito Rūmų metinės ataskaitos (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) peržiūra ir Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais tolesniais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas rodo politinį biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektą ir yra sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją nuo atsakomybės už konkretaus biudžeto valdymą ir taip pažymi to biudžeto egzistavimo pabaigą. Galimas vienas iš trijų šios biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatų: biudžeto įvykdymo patvirtinimo suteikimas, biudžeto įvykdymo patvirtinimo atidėjimas arba atsisakymas patvirtinti biudžeto įvykdymą. Patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kurių turi imtis Komisija. Komisija tolesnės priežiūros ataskaitoje nurodo priemones, kurių imtasi, ir nustato veiksmų planą, kurį siunčia ir Parlamentui, ir Tarybai.

I DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nebalansiniai straipsniai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įvykiai po balanso datos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliduotos įstaigos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsoliduotos įstaigos |
| --- | --- |

11.

A.   BALANSAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS: |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 44 | 37 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Ilgalaikės investicijos | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Paskolos | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Ilgalaikės gautinos sumos | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS: |
| Atsargos | 2.7 | 88 | 115 |
| Trumpalaikės investicijos | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Iš viso turto | | 75 386 | 67 332 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Išmokos darbuotojams | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Ilgalaikiai atidėjiniai | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Trumpalaikiai atidėjiniai | 2.16 | (369) | (379) |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.17 | (135) | (20) |
| Mokėtinos sumos | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Iš viso įsipareigojimų | | (134 006) | (131 550) |
| GRYNASIS TURTAS | | (58 620) | (64 218) |
| Rezervai | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: | 2.20 | | |
| Išmokos darbuotojams (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Kitos sumos (2) | | (27 946) | (34 873) |
| GRYNASIS TURTAS | | (58 620) | (64 218) |

Mln. EUR

Pastaba

2007 12 31

2006 12 31

ILGALAIKIS TURTAS:

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

44

37

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

4 523

4 586

Ilgalaikės investicijos

2.3

2.3

1 973

2 157

Paskolos

2.4

2.4

1 806

2 023

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

2.5

2.5

14 015

22 425

Ilgalaikės gautinos sumos

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

TRUMPALAIKIS TURTAS:

Atsargos

2.7

2.7

88

115

Trumpalaikės investicijos

2.8

2.8

1 420

1 426

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

2.9

2.9

20 583

8 055

Trumpalaikės gautinos sumos

2.10

2.10

12 051

9 796

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Iš viso turto

Iš viso turto

75 386

75 386

67 332

67 332

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Išmokos darbuotojams

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Ilgalaikiai atidėjiniai

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Trumpalaikiai atidėjiniai

2.16

2.16

(369)

(379)

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.17

2.17

(135)

(20)

Mokėtinos sumos

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

GRYNASIS TURTAS

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Rezervai

2.19

2.19

2 806

2 855

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos:

2.20

2.20

Išmokos darbuotojams (1)

Išmokos darbuotojams (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Kitos sumos (2)

Kitos sumos (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 | 2006 |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavųjų išteklių ir įnašų | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Veiklos išlaidos: | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS | | 9 362 | 64 |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 674 | 621 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (354) | (331) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Asocijuotosioms įstaigoms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 3.7 | (13) | (265) |
| METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS | | 7 462 | 197 |

Mln. EUR

Pastaba

2007

2006

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavųjų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

112 084

105 118

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Veiklos išlaidos:

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS

9 362

9 362

64

64

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

674

621

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(354)

(331)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

2.12

2.12

(2 207)

108

Asocijuotosioms įstaigoms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo pertekliaus (deficito) dalis

3.7

3.7

(13)

(265)

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

7 462

7 462

197

197

C.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 | 2006 |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | 7 462 | 197 |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 11 | 11 |
| Nusidėvėjimas | | 329 | 306 |
| Nuostoliai dėl investicijų vertės sumažėjimo (atstatymas) | | (3) | (3) |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | 217 | 374 |
| Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | 8 410 | 307 |
| Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 201 | (84) |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | 27 | 11 |
| Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (12 528) | (1 422) |
| Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (2 255) | (2 558) |
| Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 90 | (108) |
| Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (288) | (58) |
| Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (31) | 167 |
| Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | (10) | 104 |
| Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 115 | (2) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | 1 300 | 11 552 |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (1 848) | (2 410) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | (15) | 140 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 1 280 | (956) |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (284) | (772) |
| Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (5) | (156) |
| Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | 6 | 14 |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | 2 181 | 4 654 |
| PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ GRYNASIS PADIDĖJIMAS (3) | | 2 181 | 4 654 |
| PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

Mln. EUR

Pastaba

2007

2006

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

7 462

197

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

11

11

Nusidėvėjimas

329

306

Nuostoliai dėl investicijų vertės sumažėjimo (atstatymas)

(3)

(3)

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

217

374

Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

8 410

307

Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

201

(84)

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

27

11

Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(12 528)

(1 422)

Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(2 255)

(2 558)

Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

90

(108)

Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(288)

(58)

Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(31)

167

Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

(10)

104

Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

115

(2)

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

1 300

11 552

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(1 848)

(2 410)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

(15)

140

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

1 280

(956)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(284)

(772)

Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(5)

(156)

Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

6

14

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

2 181

2 181

4 654

4 654

PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ GRYNASIS PADIDĖJIMAS (3)

3

2 181

4 654

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE
   (3)

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | Grynasis turtas =(A)+(B) |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Metinis ekonominės veiklos rezultatas |
| LIKUTIS 2005 M. GRUODŽIO 31 D. | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 22 | (22) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (77) | | | | (77) |
| Kita | | 72 | 145 | | 217 |
| 2005 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| 2005 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (2 410) | | (2 410) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | | | 197 | 197 |
| LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D. | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | (135) | 135 | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 3 | | (26) | | (23) |
| Kita | | 60 | (53) | | 7 |
| 2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| 2006 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 848) | | (1 848) |
| Ekonominis metų rezultatas | | | | 7 462 | 7 462 |
| LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D. | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

Mln. EUR

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Grynasis turtas =(A)+(B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

LIKUTIS 2005 M. GRUODŽIO 31 D.

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Garantijų fondo rezervo pokytis

22

(22)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

(77)

(77)

Kita

72

145

217

2005 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

30

(7 842)

7 812

0

2005 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(2 410)

(2 410)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

197

197

LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D.

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Garantijų fondo rezervo pokytis

(135)

135

0

Tikrosios vertės pokyčiai

3

(26)

(23)

Kita

60

(53)

7

2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

23

174

(197)

0

2006 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 848)

(1 848)

Ekonominis metų rezultatas

7 462

7 462

LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nebalansiniai straipsniai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įvykiai po balanso datos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliduotos įstaigos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsoliduotos įstaigos |
| --- | --- |

11.

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINĖS NUOSTATOS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. OL L 248, 2002 9 16, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, OL L 390, 2006 12 30) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. kovo 28 d.

Finansinio reglamento 133 straipsnyje numatoma, kad Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtina apskaitos taisykles ir metodus, kuriuos turi taikyti visos institucijos ir įstaigos. Taigi 2004 m. gruodžio 28 d. jis patvirtino dabartines Bendrijų apskaitos taisykles. Ši kaupiamosios apskaitos politika grindžiama Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai — Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS), paskelbtais atitinkamai Tarptautinės viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos ir Tarptautinės apskaitos standartų valdybos. Šias taisykles patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, gavęs Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės, teikiančios specialistų rekomendacijas, nuomonę. Apskaitos taisyklės reguliariai peržiūrimos ir prireikus atnaujinamos.

Siekiant nustatyti vienodos apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisyklės ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos Europos institucijos ir įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas vertinimo ir apskaitos taisykles.

Komisijos apskaitos pareigūnas iki kitų metų kovo 31 d. privalo pateikti preliminarias konsoliduotąsias ataskaitas Audito Rūmams auditui atlikti. Komisija galutines konsoliduotąsias ataskaitas turi patvirtinti iki liepos 31 d., tada jos iki lapkričio 15 d. paskelbiamos Oficialiajame leidinyje kartu su Audito Rūmų patikinimo pareiškimu. Tiek preliminarios, tiek galutinės metinės ataskaitos pateikiamos tokia forma: I tomą sudaro konsoliduotosios ataskaitos, o II tomą — Komisijos ataskaitos.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas — teikti informaciją apie įstaigos finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. Viešojo sektoriaus subjektų, pvz., Europos Bendrijų tikslai — teikti konkretesnę informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam patikėtus išteklius.

Jeigu finansinėmis ataskaitomis siekiama parodyti tikrą ir teisingą padėtį, jose turi būti ne tik pateikta reikiama informacija apie institucijos ir agentūrų veiklos pobūdį ir apimtį, paaiškinta, kaip institucija finansuojama, ir pateikta galutinė informacija apie jos operacijas, bet ir padaryta tai aiškia ir suprantama forma, kad būtų galima palyginti finansinių metų rezultatus. Šis dokumentas buvo parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Europos institucijų ir agentūrų apskaitos sistemą sudaro bendrosios sąskaitos ir biudžeto sąskaitos. Šiose sąskaitose sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus. Biudžeto sąskaitose išsamiai nurodoma biudžeto vykdymo padėtis. Jos grindžiamos pakeistu pinigų apskaitos principu. Finansinės ataskaitos rengiamos remiantis bendrosiomis sąskaitomis, nes jose nurodomos visos finansinių metų sąnaudos ir pajamos, remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, o šių ataskaitų paskirtis — nurodyti finansinę būklę gruodžio 31 d. balanso forma.

Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas:

| — | tęstinumo, |
| --- | --- |

—

tęstinumo,

| — | atsargumo, |
| --- | --- |

—

atsargumo,

| — | apskaitos metodų nuoseklumo, |
| --- | --- |

—

apskaitos metodų nuoseklumo,

| — | informacijos suderinamumo, |
| --- | --- |

—

informacijos suderinamumo,

| — | reikšmingumo, |
| --- | --- |

—

reikšmingumo,

| — | tarpuskaitos netaikymo, |
| --- | --- |

—

tarpuskaitos netaikymo,

| — | remiantis tuo, kas tikra, o ne tuo, kas atrodo, |
| --- | --- |

—

remiantis tuo, kas tikra, o ne tuo, kas atrodo,

| — | kaupiamosios apskaitos. |
| --- | --- |

—

kaupiamosios apskaitos.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

Europos Bendrijų konsoliduotosios ataskaitos apima 36 kontroliuojamas įstaigas, vieną asocijuotąją įstaigą ir tris bendrąsias įmones. Visą konsoliduotų įstaigų sąrašą galima rasti E.10 pastaboje. Palyginti su 2006 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtrauktos dar dvi agentūros ir dvi bendrosios įmonės. Šis papildomų įstaigų įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturėjo.

E.10

Kontroliuojamos įstaigos

Kontroliuojamos įstaigos yra visos įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi teisę nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdamos gauti naudos iš šių įstaigų veiklos. Šia teise dabar turi būti galima pasinaudoti. Paprasčiausio kontrolės rodiklio — balsavimo teisių daugumos — Europos Bendrijose daugeliu atvejų negalima pritaikyti, kadangi paprastai įstaigos kapitalo ryšiais nesusijusios.

Europos institucijos, kurių ataskaitos konsoliduojamos, buvo įkurtos jų steigimo sutartimis. Jos sudaro Europos Bendrijų organizacinės struktūros pagrindą ir jomis neginčijamai prisidedama siekiant Europos Bendrijų tikslų. Todėl galima laikyti, kad Europos Bendrijos šių institucijų atžvilgiu turi išskirtinę kontrolę.

Panašiai laikoma, kad Europos Bendrijos turi išskirtinę visų Bendrijų įstaigų ir vykdomųjų įstaigų, įkurtų antrinės teisės aktais, kontrolę, ir todėl jos taip pat įtraukiamos į konsoliduotąsias ataskaitas. Reikėtų pažymėti, kad Vidaus rinkos derinimo biuras (Alikantėje) ir Bendrijos augalų įvairovės biuras (Anžė) negauna jokių subsidijų iš bendrojo Bendrijų biudžeto. Į konsoliduotas ataskaitas taip pat įtraukiamos dvi trečiojo Europos Sąjungos ramsčio agentūros, gavusios subsidiją iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto (taip pat žr. E.10 skirsnį). Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojama įstaiga.

E.10

Kontroliuojamos įstaigos konsoliduojamos pagal visiško konsolidavimo metodą. Visos Europos Bendrijų kontroliuojamų įstaigų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš įstaigų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuojami.

Asocijuotosios įstaigos

Asocijuotosios įstaigos — tai visos įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi didelės įtakos, bet kurių nekontroliuoja ir kuriose paprastai turi akcijų paketą su 20–50 % balsavimo teisių. Investicijos į asocijuotąsias įstaigas apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti jų asocijuotųjų įstaigų po įsigijimo gauto pelno arba patirtų nuostolių dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o po įsigijimo įvykusių rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Po įsigijimo įvykusių pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę. Paskirstytas asocijuotosios įstaigos pelnas sumažina investicijos apskaitinę vertę.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų asocijuotųjų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įstaigos gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio asocijuotųjų įstaigų finansinių ataskaitų, rengtų taikant nuosavybės metodą, koregavimo.

Tais atvejais, kai Europos Bendrijos turi 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, Europos Bendrijos nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai yra klasifikuojami kaip parduoti turimas finansinis turtas ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė — tai įstaiga, kurios ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Bendrijos ir viena ar daugiau šalių (toliau — dalininkai). Bendra kontrolė — sutartimi įteisintas ūkinės veiklos kontrolės pasidalijimas. Investicijos į bendrai kontroliuojamas įstaigas apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti bendrai kontroliuojamų įstaigų pelno arba nuostolių dalis parodoma ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o joms tenkanti rezervų pokyčių dalis nurodoma rezervuose. Pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų bendrai kontroliuojamų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų, rengtų taikant nuosavybės metodą, koregavimo.

Nekonsoliduotos įstaigos

Europos Bendrijos nekontroliuoja ir į savo konsoliduotas ataskaitas neįtraukia lėšų, kurias Europos Bendrijų darbuotojų bendros sveikatos draudimo sistemos ir Europos plėtros fondo vardu valdo Bendrijos. 2007 m. gruodžio 31 d. šių subjektų bendras turtas atitinkamai buvo 287 mln. EUR ir 1 350 mln. EUR — žr. E.11 pastabą.

E.11

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euras yra Europos Bendrijų funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojančius valiutų kursus.

Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra nurodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO keitimo kursai

| Valiuta | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Valiuta

2007 12 31

2006 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

Šioms išlaidų kategorijoms taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

| — | nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir |
| --- | --- |

—

nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir

| — | išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo dešimtą dieną. |
| --- | --- |

—

išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo dešimtą dieną.

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip pardavimui turimi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, kurie susiję su perskaičiavimo skirtumu, parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip parduoti turimas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   Įverčių taikymas

Pagal Tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Svarbūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

1.5.1.   Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos savikaina, atėmus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį — 4 metus. Pačių sukurtas nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos išlaidomis tada, kai patiriamos, pvz., su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusios sąnaudos.

1.5.2.   Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Bendrijos ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kada jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Bendrijos nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimo, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudingas tarnavimas yra neribotos trukmės. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudingo tarnavimo laikotarpį, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo normos |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10–25 % |
| Baldai | 10–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė techninė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo normos

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10–25 %

Baldai

10–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė techninė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10–33 %

Realizavus turtą gautas pelnas arba patirti nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su realizuoto turto apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nuoma

Materialiojo turto nuomos rūšis, kai Europos Bendrijoms iš esmės tenka visa rizika ir nauda, susijusi su nuosavybe, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turtas, įsigytas finansinės nuomos būdu, nudėvimas per turto naudingo tarnavimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3.   Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudingo tarnavimo laikas yra neribotas, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, siekiant išsiaiškinti, ar ji nesumažėjo, yra tikrinama tada, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti neatgautina. Nuostolis dėl vertės sumažėjimo pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudingo tarnavimo laikotarpiai peržiūrimi ir prireikus koreguojami kiekvieną balanso sudarymo datą. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės.

1.5.4.   Investicijos

Investicijos į asocijuotąsias įstaigas ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

Investicijos į asocijuotąsias įstaigas ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje apskaitomi taikant nuosavybės metodą.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti turimas turtas ir atitinkamai apskaitomos tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, atsirandantį dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamų tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje ir nėra jokio kito patikimo vertinimo metodo, šios investicijos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo iki balanso sudarymo datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kuris gali būti atitinkamame investicijų portfelyje. Investicijos į rizikos kapitalo fondus, kurie balanso sudarymo dieną veikia trumpiau kaip dvejus metus, vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai tokiame ankstyvame atitinkamo investicijų portfelio etape į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Pagal šį metodą investicijų į rizikos kapitalo fondus tikroji vertė apskaičiuojama taikant suvestinės grynosios turto vertės metodą, pagal kurį daroma prielaida, kad jeigu fondų GTV galima laikyti atitinkančiomis 39 TAS, tai ir pati visų fondų GTV suma atitinka 39 TAS.

Pagal šį metodą fondai skirstomi į tris kategorijas:

| — | I kategorija — fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS, |
| --- | --- |

—

I kategorija — fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS,

| — | II kategorija — fondai, kuriems pritaikytos kitos vertinimo gairės (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo gairės) arba standartai, kuriuos galima laikyti suderinamais su 39 TAS, |
| --- | --- |

—

II kategorija — fondai, kuriems pritaikytos kitos vertinimo gairės (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo gairės) arba standartai, kuriuos galima laikyti suderinamais su 39 TAS,

| — | III kategorija — fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS arba jokios kitos su 39 TAS suderintos vertinimo gairės. |
| --- | --- |

—

III kategorija — fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS arba jokios kitos su 39 TAS suderintos vertinimo gairės.

I ir II kategorijų atžvilgiu nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti nuostoliai dėl vertės sumažėjimo yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip nuostoliai dėl vertės sumažėjimo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Bendrijų nuosavybės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia vienos akcijos kaina tą pačią dieną.

III kategorijai priklausančios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuostolius dėl vertės sumažėjimo (nors šiuo metu nėra šios rūšies investicijų).

Finansinės priemonės

Klasifikavimas

Europos Bendrijos skirsto savo investicijas į šias kategorijas: tikrąja verte vertinamą finansinį turtą kaip pelną arba nuostolį; paskolas ir gautinas sumas; investicijas, laikomas iki išpirkimo termino ir parduoti turimą finansinį turtą. Dėl investicijų klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Yra dvi šios kategorijos subkategorijos: prekybai laikomas finansinis turtas ir turtas, iš pradžių nurodytas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Bendrijos. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos prekybai laikomo finansinio turto kategorijai, išskyrus tuos atvejus, kai jos atitinka apsidraudimo sandorių apskaitos kriterijus. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos — neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai Bendrijos tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii)   Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba kitaip nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Europos Bendrijos ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Bendrijos neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv)   Parduoti turimas finansinis turtas

Parduoti turimas finansinis turtas

Parduoti turimas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis nurodomas kaip ilgalaikis turtas, išskyrus atvejus, kai Bendrijos ketina realizuoti investicijas per 12 mėnesių nuo balanso datos.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, laikomo iki išpirkimo termino ir turimo parduoti, pirkimas ir pardavimas į apskaitą įtraukiamas prekybos dieną — tą dieną, kai Europos Bendrijos įsipareigoja pirkti arba parduoti konkretų turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Investicijos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Pirminio pripažinimo metu finansinio turto tikrąja verte iš pradžių paprastai laikoma sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra žemesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Likviduojamos EAPB paskolų, suteiktų pareigūnams, atveju įgyvendinamumo ir reikšmingumo sumetimais sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai baigiasi teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas arba šios teisės perduodamos, arba kai Europos Bendrijos iš esmės perduoda visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Tolesnis vertinimas

Parduoti turimas finansinis turtas ir finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, vėlesniais laikotarpiais apskaitomi tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinio turto tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Piniginio finansinio turto užsienio valiuta, klasifikuojamo kaip parduoti turimas finansinis turtas, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip parduoti turimas turtas, tikrosios vertės pokyčiai nurodomi tikrosios vertės rezerve. Kai finansinis turtas, klasifikuojamas kaip parduoti turimas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės koregavimai, anksčiau parodyti tikrosios vertės rezerve, parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Pardavimui turimo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti turimas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma Europos Bendrijų teisė gauti tokius mokėjimus.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Bendrijos tikrąją vertę nustato taikydamos vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuostolius dėl vertės sumažėjimo.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos operacijos sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Bendrijos kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir nuostoliai dėl vertės sumažėjimo patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo, ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

i)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, apskaitomų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai.

Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeisto turto gavimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne.

Jeigu vėliau sumažėja vertės sumažėjimo nuostolio suma, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

ii)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Nuosavybės vertybinių popierių, klasifikuojamų kaip parduoti turimas turtas, atveju reikšmingas arba ilgalaikis vertybinio popieriaus vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad jis yra nuvertėjęs. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti turimą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra atimami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nuosavybės priemonių ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažinti nuostoliai dėl vertės sumažėjimo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti turimos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolį, vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.5.   Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginio darbo, kitos tiesioginės sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis normaliu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė — įvertinta pardavimo kaina, esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas.

Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčių arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė — tai sąnaudos, kurias patirtų Europos Bendrijos, jeigu įsigytų turtą atskaitomybės dieną.

1.5.6.   Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas — tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Suteiktos lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti Europos Bendrijoms. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias sąnaudas ir grąžinus sumas, mažinama (visiškai arba iš dalies) išankstinio finansavimo suma.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą. Garantijos, susijusios su išankstinio finansavimo sumomis, yra parodomos nebalansiniuose straipsniuose kaip neapibrėžtasis turtas.

1.5.7.   Gautinos sumos

Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažėjimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Bendrijos negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atgautinos sumos, įvertintos būsimųjų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Vertės sumažinimo suma nurodoma ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Taip pat nurodoma, kad per metus paprastai sumažinama 20 % neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendros vertės.

Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą rasite ir 1.5.13 pastaboje.

1.5.13

1.5.8.   Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai apibrėžiami kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko sąskaitų pereikvojimus. Banko sąskaitų pereikvojimai nurodomi balanso trumpalaikių įsipareigojimų finansiniuose įsipareigojimuose.

1.5.9.   Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Europos Bendrijos tvarko nustatytus pensijų išmokų planus. Nustatytas išmokų planas yra pensijų planas, kuriame bendrai apibrėžiama pensijų išmokų suma, kurią darbuotojas gaus išėjęs į pensiją ir kuri paprastai priklauso nuo vieno ar daugiau veiksnių, pvz., amžiaus, tarnybos metų ir kompensacijos. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami.

Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytais pensijų išmokų planais, yra lygus dabartinei nustatyto išmokų įsipareigojimo vertei balanso dieną, atėmus bet kokio plano turto tikrąją vertę. Nustatytą išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatyto išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant aukštos kokybės įmonių obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto nurodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių perdavimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių perdavimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Bendrijos rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodamos medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas (RCAM). Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai.

Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.10.   Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Bendrijos turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimams įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra geriausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos atskaitomybės dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybes (tikėtinos vertės metodas).

Kai pinigų laiko vertės poveikis yra reikšmingas, atidėjinio suma yra įsipareigojimui padengti reikalingų tikėtinų išlaidų dabartinė vertė. Taikoma diskonto norma — tai norma, parodanti dabartinį pinigų laiko vertės ir įsipareigojimui būdingos rizikos (bet ne rizikos, pagal kurią pakoreguoti būsimų pinigų srautų įverčiai) rinkos įvertinimą.

1.5.11.   Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai apima įsiskolinimus ir prekybai laikomus įsipareigojimus. Įsiskolinimus sudaro įsiskolinimai iš kredito įstaigų ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Įsiskolinimai iš pradžių parodomi tikrąja verte, lygia emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais apskaitomi amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas parodomas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Įsiskolinimai klasifikuojami kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso dienos. Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Prekybai laikomi įsipareigojimai apima išvestines priemones, neatitinkančias apsidraudimo sandorių apskaitos reikalavimų, kai jų tikroji vertė yra neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir prekybai laikomo turto, žr. 1.5.4 pastabą.

1.5.12.   Mokėtinos sumos

Didžioji Bendrijų mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio Bendrijų finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos yra nurodomos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti sąnaudas, o atlikus patikrinimą, atitinkamų finansų specialistų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, nurodomos pradine suma gavus sąskaitą, o susijusios išlaidos įtraukiamos į apskaitą, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir Europos Bendrijos tai patvirtina.

1.5.13.   Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Kaupiamosios apskaitos esmė — užtikrinti, kad operacijos būtų įrašomos į tuos apskaitos metus, su kuriais jos susijusios. Ši užduotis vadinama atskyrimo užduotimi. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas patyrė Bendrijų lėšų gavėjai, nors Bendrijoms apie jas dar nepranešė (sukauptos sąnaudos). Siekiant nustatyti geriausią šių sumų įvertį, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Kai kurie mokėjimai, atvirkščiai, yra atlikti einamaisiais metais ir susiję su tolesniais laikotarpiais (būsimųjų laikotarpių sąnaudos). Tokios sumos turi būti nustatytos ir įtrauktos į tolesnį (-ius) laikotarpį (-ius).

Pagal Europos Bendrijų apskaitos taisykles sandoriai ir įvykiai nurodomi finansinėse ataskaitose tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Sukauptos išlaidos apskaitos laikotarpio pabaigoje nurodomos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas — užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu sąskaita nėra išsiųsta, o paslauga buvo suteikta, Komisija pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), finansinėse atskaitose bus nurodytos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išsiųsta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir nurodytos kitame apskaitos laikotarpyje.

1.6.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1.   Įplaukos

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Jos sudaro didžiąją Bendrijų įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavųjų išteklių sumas. Be mokesčių Europos Bendrijos taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai rinkliavas, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Europos Bendrijos išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos nurodomos kaip „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, kadangi prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis, sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavieji ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus mokesčius ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Atskaitomybės dieną valstybių narių surinktos, bet dar Europos Bendrijoms nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios mokesčius, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažinimas, lygus numatomam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą skirti baudą ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, nurodomas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę).

Tačiau pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacija nesustabdo sprendimo galiojimo (EB sutarties 242 straipsnis). Skolininkai turi dvi galimybes: sumokėti baudą laikinai arba pateikti banko garantiją sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacija dėl Bendrijų sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami padengti gautiną sumą. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma, o garantija parodoma kaip neapibrėžtasis turtas.

Jeigu tikėtina, kad Pirmosios instancijos teismas gali priimti Bendrijoms nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu vietoj to pateikiama garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Bankų sąskaitose, kuriose laikomi gauti mokėjimai, sukauptas palūkanas Europos Bendrijos pripažįsta įplaukomis ir atitinkama suma padidina neapibrėžtąjį įsipareigojimą.

Išlaidų susigrąžinimas

Dėl operacijų, už kurias kompensuojami pirmiau iš Europos biudžeto galutiniam gavėjui, trečiajai šaliai arba valstybei narei atlikti mokėjimai, pateikiami ir apskaitomi vykdomieji raštai sumoms išieškoti:

| — | išlaidų susigrąžinimas. Kiek tai susiję su tokios rūšies susigrąžinimais, jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti pateikiamas per tuos pačius pradinio mokėjimo metus, pagal apskaitos taisykles reikia jį įtraukti į apskaitą kaip iš gavėjo gautiną sumą, atitinkamai sumažinant tų metų išlaidas. Tačiau jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti yra pateikiamas kitais metais, tai gautina suma su atitinkamu įrašu parodoma kaip pajamos tų metų ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos išlaidų kategorijoje „išlaidų susigrąžinimas“, arba |
| --- | --- |

—

išlaidų susigrąžinimas. Kiek tai susiję su tokios rūšies susigrąžinimais, jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti pateikiamas per tuos pačius pradinio mokėjimo metus, pagal apskaitos taisykles reikia jį įtraukti į apskaitą kaip iš gavėjo gautiną sumą, atitinkamai sumažinant tų metų išlaidas. Tačiau jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti yra pateikiamas kitais metais, tai gautina suma su atitinkamu įrašu parodoma kaip pajamos tų metų ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos išlaidų kategorijoje „išlaidų susigrąžinimas“, arba

| — | išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. Šiuo atveju suma įtraukiama į išankstinio finansavimo išlaidų kategoriją. |
| --- | --- |

—

išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. Šiuo atveju suma įtraukiama į išankstinio finansavimo išlaidų kategoriją.

Pardavimų įplaukos

Prekių pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui.

Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos nurodomos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Faktinė palūkanų norma — tai norma, kuria tiksliai diskontuojamos apskaičiuotos būsimos piniginės išmokos arba įplaukos iki finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo grynosios apskaitinės vertės per numatomą finansinės priemonės laikotarpį (arba prireikus per trumpesnį laikotarpį). Apskaičiuodamos faktinę palūkanų normą, Europos Bendrijos įvertina pinigų srautus, atsižvelgdamos į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgdamos į būsimus kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertės sumažėjimo nuostolio įvertinimo tikslais palūkanų pajamos nurodomos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos nurodomos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, yra nurodomos, kai prekes pristato ir priima Europos Bendrijos. Jos parodomos pradine sąskaitoje nurodyta savikaina.

Europos Bendrijoms yra būdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinio reglamento, Tarnybos nuostatų arba kitų teisės aktų) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti sąnaudas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti padengtos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

Neapibrėžtas turtas vertinamas kiekvieną balanso sudarymo dieną, siekiant užtikrinti, kad pokyčiai būtų tinkamai parodyti finansinėse ataskaitose. Jeigu iš esmės neabejojama, kad bus gauta ekonominės naudos arba padidės naudojimo galimybės, o turto vertė gali būti patikimai įvertinta, turtas ir su juo susijusios įplaukos parodomos to laikotarpio, kuriuo atsiranda šių pokyčių, finansinėse ataskaitose.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba dabartinis įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, kadangi nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

Neapibrėžtasis įsipareigojimas parodomas, nebent ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių tikimybė yra maža. Nors dėl savo kasdieninės veiklos (pvz., ES teisės aktų ir standartų įgyvendinimas ir vykdymas) pobūdžio EB patiria tam tikrą riziką ir, kaip daugelyje viešųjų įstaigų, kai kurių rūšių rizika yra savaime apdrausta, neapibrėžtasis įsipareigojimas neparodomas, nebent įvyksta konkretus įvykis, kadangi iki tol išteklių išmokų tikimybė yra maža.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai vertinami kiekvieną balanso sudarymo dieną, siekiant nustatyti, ar galima tikėtis ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių. Jeigu tampa tikėtina, kad punktui, kuris vertinamas kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, prireiks ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių, tikimybės atsiradimo laikotarpio finansinėse ataskaitose padaromas atidėjinys.

Būsimo finansavimo įsipareigojimai

Būsimo finansavimo įsipareigojimas yra teisinis arba konstruktyvus įsipareigojimas, paprastai įformintas Europos Bendrijų sutartimi, kuriam įvykdyti ateityje gali prireikti išteklių išmokų.

Garantijos

Garantijos yra dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas arba įsipareigojimai, kurių buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus garantuojamam įvykiui. Todėl garantijos laikomos neapibrėžtuoju turtu arba įsipareigojimais. Garantijos galiojimas baigiasi, kai nebelieka garantuojamo įvykio. Ji pradedama vykdyti, kai laikomasi sąlygų, leidžiančių pateikti garantui prašymą atlikti mokėjimą.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. | 82 |
| Papildomi įsigijimai | 22 |
| Perleidimas | (2) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 13 |
| Kiti pokyčiai | (10) |
| Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 105 |
| Sukaupta amortizacija 2006 m. gruodžio 31 d. | 45 |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | 11 |
| Perleidimas | (2) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 8 |
| Kiti pokyčiai | (1) |
| Sukaupta amortizacija 2007 m. gruodžio 31 d. | 61 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2007 M. GRUODŽIO 31 D. | 44 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. | 37 |

Mln. EUR

Suma

Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d.

82

Papildomi įsigijimai

22

Perleidimas

(2)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

13

Kiti pokyčiai

(10)

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

105

105

Sukaupta amortizacija 2006 m. gruodžio 31 d.

45

Amortizacijos sąnaudos per metus

11

Perleidimas

(2)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

8

Kiti pokyčiai

(1)

Sukaupta amortizacija 2007 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2007 m. gruodžio 31 d.

61

61

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

44

44

Grynoji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d.

37

37

Nematerialusis turtas — tai atpažįstamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio turinio. Norint jį priskirti turtui balanse, jį turi kontroliuoti ūkio subjektas, o Europos Bendrijoms ateityje jis turi teikti ekonominę naudą. Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

2.2.1.   Žemė ir pastatai

Kai kuriose šalyse negalima atskirti žemės vertės nuo pastato vertės, nes tiek žemė, tiek pastatas buvo nupirkti kaip visuma. Žemės, kurios nusidėvėjimas neskaičiuojamas, vertė nebus vertinama atskirai, jeigu nebus būtina, t. y. dėl tolesnių išlaidų, pvz., naujo nekilnojamojo turto statybos arba dalinio pardavimo.

2.2.2.   Statomas turtas

2007 m. vasario 1 d. Taryba pasirašė sutartį LEX pastatui įsigyti už 260 mln. EUR galutinę kainą. Atitinkama vertė, 2006 m. gruodžio 31 d. įtraukta į šią 224 mln. EUR išlaidų kategoriją, 2007 m. pervesta į kategoriją „Žemė ir pastatai“. 2004 m. spalio mėn. Parlamentas pasirašė 2004 m. pastatų komplekso Briuselyje finansinės nuomos sutartį su išpirkimo galimybe, o komplekso statyba prasidėjo 2004 m. 2004 m. lapkričio mėn. sumokėtas pirmasis 40 mln. EUR išankstinis mokėjimas. Iki preliminarios patvirtinimo sutarties pasirašymo Parlamentas turi teisę atlikti papildomus išankstinius mokėjimus. 2007 m. gruodžio 31 d. sumokėta 318 mln. EUR suma už iki tos dienos atliktus darbus (2006 m. gruodžio 31 d. sumokėta 253 mln. EUR).

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas | Iš viso |
| Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Papildomi įsigijimai | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Perleidimas | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Kiti pokyčiai | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2006 m. gruodžio 31 d. | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Perleidimas | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Kiti pokyčiai | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2007 m. gruodžio 31 d. | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ
  2007 M. GRUODŽIO 31 D. | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Grynoji apskaitinė vertė
  2006 m. gruodžio 31 d. | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

Mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas

Iš viso

Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d.

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Papildomi įsigijimai

54

34

10

64

15

16

76

269

Perleidimas

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Kiti pokyčiai

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Sukauptas nusidėvėjimas 2006 m. gruodžio 31 d.

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

154

28

14

61

9

63

329

Perleidimas

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Kiti pokyčiai

3

1

1

0

(1)

4

Sukauptas nusidėvėjimas 2007 m. gruodžio 31 d.

Sukauptas nusidėvėjimas 2007 m. gruodžio 31 d.

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ

2007 M. GRUODŽIO 31 D.

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Grynoji apskaitinė vertė

2006 m. gruodžio 31 d.

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, parodomos balanse kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. E.2.15 ir E.2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

E.2.15

E.2.18.1

FINANSINĖ NUOMA

| Mln. EUR |
| --- |
| Apibūdinimas | Sukauptos sąnaudos (A) | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso | Paskesnės turto išlaidos | Turto vertė | Nusidėvėjimas | Grynoji apskaitinė vertė |
| < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) | A+B+C+E |
| Žemė ir pastatai | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Kitas materialusis turtas | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| Iš viso 2007 12 31 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| Iš viso 2006 12 31 | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

Mln. EUR

Apibūdinimas

Sukauptos sąnaudos (A)

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

Paskesnės turto išlaidos

Turto vertė

Nusidėvėjimas

Grynoji apskaitinė vertė

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

A+B+C+E

Žemė ir pastatai

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Kitas materialusis turtas

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

Iš viso 2007 12 31

Iš viso 2007 12 31

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

Iš viso 2006 12 31

Iš viso 2006 12 31

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3.   ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Investicijos į asocijuotąsias įstaigas | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Garantijų fondas | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| Parduoti turimas turtas | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Prekybai laikomas turtas | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Iš viso investicijų | | 1 973 | 2 157 |

Mln. EUR

Pastaba

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Investicijos į asocijuotąsias įstaigas

2.3.1

2.3.1

246

208

Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

2.3.2

2.3.2

32

62

Garantijų fondas

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

Parduoti turimas turtas

2.3.4

2.3.4

533

495

Prekybai laikomas turtas

2.3.4

2.3.4

13

21

Iš viso investicijų

Iš viso investicijų

1 973

1 973

2 157

2 157

Šiai išlaidų kategorijai priskiriamos investicijos, kuriomis siekiama užmegzti nuolatinius ryšius ir kuriomis remiama Europos Bendrijų veikla. Jai taip pat priskiriamas Garantijų fondo grynasis turtas.

2.3.1.   Investicijos į asocijuotąsias įstaigas. EIF

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Likutis 2006 m. gruodžio 31 d. | 208 |
| Įsigijimai | 31 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 13 |
| Kiti nuosavybės pokyčiai (dividendai) | (6) |
| Likutis 2007 m. gruodžio 31 d. | 246 |

Mln. EUR

Suma

Likutis 2006 m. gruodžio 31 d.

Likutis 2006 m. gruodžio 31 d.

208

208

Įsigijimai

31

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

13

Kiti nuosavybės pokyčiai (dividendai)

(6)

Likutis 2007 m. gruodžio 31 d.

Likutis 2007 m. gruodžio 31 d.

246

246

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų institucija, kurios specializacija — teikti rizikos kapitalą ir garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Remdamosi 1994 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimu, Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos pasirašė 600 mln. ekiu vertės EIF kapitalo, kurį sudaro 600 akcijų, arba 30 % EIF kapitalo, dalį. Kadangi 2006 m. gruodžio 31 d. Komisija apmokėjo visą pareikalautą kapitalą, kuris sudarė 20 % viso kapitalo, jos nepareikalauto kapitalo dalis (80 %) lygi 480 mln. EUR.

2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimu 2007/247/EB nuspręsta dėl Bendrijų dalyvavimo didinant EIF kapitalą. Remdamasi šiuo sprendimu, per 2007 m. Komisija pasirašė 91 iš 770 išleistų akcijų. EB iš viso pasirašė nominalios 91 mln. EUR vertės sumą, iš kurios apmokėta 20 % nominalios vertės suma (18 mln. EUR) ir 12 mln. EUR vertės akcijų priedas. Akcijų priedas nustatytas apskaičiuojant naują akcijų kainą pagal 2006 m. gruodžio 31 d. vienos akcijos grynojo turto vertę. 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija iš viso pasirašė 691 mln. EUR (iš 2 770 mln. EUR) EIF akcinio kapitalo. Tai sudaro 24,95 % viso EIF akcinio kapitalo. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis 2007 m. gruodžio 31 d. sudarė 553 mln. EUR.

Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasirašytą susitarimą Komisija turi teisę bet kuriuo metu parduoti savo akcijas EIB tokia kaina, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleistų akcijų skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vertė beveik lygi nuliui, nes formulė, taikoma akcijų pardavimo kainai nustatyti, panaši į EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formulę.

Remiantis EB apskaitos taisyklėmis, Bendrijoms tenkančiai EIF akcijų daliai įvertinti taikomas nuosavybės metodas. Akcijų paketas vertinamas 24,95 % EIF grynojo turto, kuris 2007 m. gruodžio 31 d. buvo 246 mln. EUR (2006 m. 208 mln. EUR), iš kurių 13 mln. EUR suma susijusi su 2007 m. rezultatu. 2007 m. gauta 6 mln. EUR dividendų už 2006 finansinius metus.

2.3.2.   Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

| Mln. EUR |
| --- |
| | „Galileo“ | SESAR | ITER | Iš viso |
| Suma 2006 m. gruodžio 31 d. | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Įsigijimai | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Perleidimai ir panaikinimai | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Suma 2007 m. gruodžio 31 d. | 0 | 10 | 22 | 32 |

Mln. EUR

„Galileo“

SESAR

ITER

Iš viso

Suma 2006 m. gruodžio 31 d.

Suma 2006 m. gruodžio 31 d.

62

62

0

0

0

0

62

62

Įsigijimai

0

10

39

49

Perleidimai ir panaikinimai

(53)

0

0

(53)

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

(9)

0

(17)

(26)

Suma 2007 m. gruodžio 31 d.

Suma 2007 m. gruodžio 31 d.

0

0

10

10

22

22

32

32

„Galileo“

Siekiant įgyvendinti programos „Galileo“ rengimo etapą, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 876/2002 ketverių metų laikotarpiui (2002–2006 m.) įsteigta bendroji įmonė, kaip apibrėžta Sutarties 171 straipsnyje. Šio juridinio asmens tikslas — rengiant programą „Galileo“, užtikrinti jos administravimo ir finansinės kontrolės vieningumą ir šiuo tikslu mobilizuoti tai programai skirtas lėšas. Nariai steigėjai buvo Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos ir Europos kosmoso agentūra (EKA). Pasitelkdama dotacijas iš transeuropinių tinklų (TEN) biudžeto, Komisija skiria bendrajai įmonei „Galileo“ (BĮG) reikiamų lėšų, kad būtų galima bendrai finansuoti atitinkamą rengimo etapo veiklą.

Europos GNSS priežiūros institucija, 2004 m. įkurta Bendrijos agentūra, 2007 m. sausio 1 d., kai buvo pradėtas BĮG likvidavimo procesas, oficialiai perėmė BĮG atsakomybę. Nors pagal 2007 m. lapkričio mėn. Tarybos sprendimą ši naujoji įstaiga iš pradžių ketino plėtoti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, programa „Galileo“ dabar bus finansuojama iš ES biudžeto. 2007 m. pabaigoje, nepaisant suinteresuotųjų šalių (BĮG, Europos kosmoso agentūra, Europos GNSS priežiūros institucija) susitarimų pasirašymo, EKA nevisiškai perdavė Europos Bendrijoms nuosavybę į projektų turtą. Kadangi padėtis dėl turto perdavimo šiek tiek neaiški ir vėluojama tai padaryti, apdairumo sumetimais EB neįtraukė programos turto į savo balansą. Išsprendus šiuos su perdavimus susijusius klausimus, šį turtą ketinama pripažinti.

Likviduojamos BĮG grynasis turtas metų pabaigoje buvo 0 mln. EUR. „Galileo“ apskaitoma taikant nuosavybės metodą. 2007 m. Komisijai tenkanti bendrosios įmonės nuotolių dalis buvo 9 mln. EUR. Investicijos vertė 2007 m. gruodžio 31 d. buvo lygi 0 mln. EUR — ją sudarė 585 mln. EUR investicijų ir 585 mln. EUR sukauptos nuostolių dalies skirtumas. 53 mln. EUR įmokėto kapitalo Europos Bendrijoms buvo kompensuota 2007 m.

SESAR

Bendrosios įmonės tikslas — užtikrinti Europos oro eismo valdymo sistemos modernizavimą, koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas. Bendroji įmonė SESAR įsteigta šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, o jos veikla baigsis praėjus aštuoneriems metams po to, kai Taryba patvirtins Europos oro eismo valdymo pagrindinį planą.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Bendrosios įmonės SESAR steigėjai yra:

| — | Europos Bendrijos, atstovaujamos Europos Komisijos, |
| --- | --- |

—

Europos Bendrijos, atstovaujamos Europos Komisijos,

| — | Europos oro navigacijos saugumo organizacija („Eurocontrol“), atstovaujama savo agentūros. |
| --- | --- |

—

Europos oro navigacijos saugumo organizacija („Eurocontrol“), atstovaujama savo agentūros.

Narių turimų balsų skaičius atitinka jų įnašus. Abiejų steigėjų į biudžetą įtraukti įnašai yra vienodi, todėl jie ketina turėti ir tiek pat balsų, kad būtų užkirstas kelias vienos šalies kontrolei.

Programa pradėta vykdyti 2007 m. pabaigoje, o 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija padarė pradinę 10 mln. EUR investiciją. Kadangi nebuvo 2007 m. finansinių ataskaitų, investicija įvertinta savikaina.

ITER

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacijoje (ITER) dalyvauja Europos Bendrijos ir kiti dalininkai iš Kinijos, Indijos, Rusijos, Korėjos, Japonijos ir JAV. ITER įkurta siekiant šių tikslų:

| a) | statyti, paleisti, eksploatuoti ITER įrenginius ir nutraukti jų veikimą vadovaujantis ITER inžinerinio projektavimo veiklos galutinėje ataskaitoje nurodytais techniniais tikslais ir bendruoju projektu; |
| --- | --- |

a)

statyti, paleisti, eksploatuoti ITER įrenginius ir nutraukti jų veikimą vadovaujantis ITER inžinerinio projektavimo veiklos galutinėje ataskaitoje nurodytais techniniais tikslais ir bendruoju projektu;

| b) | raginti laboratorijas, kitas institucijas ir darbuotojus, dalyvaujančius šios organizacijos narių branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, kad jie eksploatuotų ITER įrenginius; |
| --- | --- |

b)

raginti laboratorijas, kitas institucijas ir darbuotojus, dalyvaujančius šios organizacijos narių branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, kad jie eksploatuotų ITER įrenginius;

| c) | skatinti supratimą apie branduolio sintezės energiją ir jos priimtinumą visuomenei ir |
| --- | --- |

c)

skatinti supratimą apie branduolio sintezės energiją ir jos priimtinumą visuomenei ir

| d) | remiantis dalininkų susitarimu, vykdyti bet kokią veiklą, būtiną susitarimo tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

d)

remiantis dalininkų susitarimu, vykdyti bet kokią veiklą, būtiną susitarimo tikslui pasiekti.

Pagrindinis ITER valdymo organas — Taryba, ją sudaro narių atstovai. Kiekvienas narys į Tarybą skiria ne daugiau nei keturis atstovus. Pagrindiniai strateginiai sprendimai priimami vienbalsiu sprendimu. Atitinkamas narių balsų santykis rodo jų įnašus į ITER. 2007 m. gruodžio 31 d. Bendrijos į ITER buvo tiesiogiai investavusios 39 mln. EUR.

2.3.3.   Garantijų fondas

GARANTIJŲ FONDO GRYNASIS TURTAS (4)

4

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Trumpalaikės investicijos. Parduoti turimas turtas | 901 | 932 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 249 | 440 |
| Trumpalaikis turtas | 1 150 | 1 372 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai | (1) | (1) |
| Grynasis turtas | 1 149 | 1 371 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Trumpalaikės investicijos. Parduoti turimas turtas

901

932

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

249

440

Trumpalaikis turtas

Trumpalaikis turtas

1 150

1 150

1 372

1 372

Trumpalaikiai įsipareigojimai

Trumpalaikiai įsipareigojimai

(1)

(1)

(1)

(1)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 149

1 149

1 371

1 371

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima Bendrijų garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos Sąjungos ribų ir makrofinansinės pagalbos paskolas (MFP paskolas) bei Euratomo paskolas už Europos Sąjungos ribų. Fondą sudaro Bendrijų bendrojo biudžeto įmokos, kurios sudaro 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perviršis grąžinamas į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, įrašant jį į įplaukų suvestinės specialią kategoriją.

Europos Bendrijos turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis — padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto.

Šis 1 118 mln. EUR rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % 2007 m. gruodžio 31 d. paskolų likučio. 2007 m. gruodžio 31 d. grynasis Fondo turtas buvo 1 152 mln. EUR (prieš MFP skolos pažymėjimų eliminavimą). Grynojo turto ir rezervo sumos skirtumas atitinka perteklių, kuris turi būti grąžintas į biudžetą, t. y. 34 mln. EUR.

Garantijų fondas turi vieną kintamų palūkanų obligaciją, kurią išleido Europos Bendrijos (MFP) ir kurios suma 3 mln. EUR. Todėl tiek turtas (GF), tiek įsipareigojimai (MFP) turi būti eliminuojami Bendrijų sąskaitose. Parduoti turimo skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai iš viso sudarė (19) mln. EUR ir pripažinti nuosavybėje (2006 m. (32) mln. EUR).

Garantijų fondo finansinės rizikos valdymo politika aprašyta E.7 skirsnyje.

E.7

2.3.4.   Kitos investicijos

2.3.4.1.   Parduoti turimas turtas

Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti gavėjams plėtoti veiklą.

Ilgalaikis parduoti turimas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPB | Rizikos kapitalo operacijos | ETP steigimo programa | EFPE | Kita | Iš viso |
| Sumos 2006 12 31 | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Įsigijimai | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Perleidimai ir (arba) panaikinimai | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Nuostolis dėl vertės sumažėjimo | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Sumos 2007 12 31 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

Mln. EUR

ERPB

Rizikos kapitalo operacijos

ETP steigimo programa

EFPE

Kita

Iš viso

Sumos 2006 12 31

157

211

74

49

4

495

Įsigijimai

0

27

38

3

1

69

Perleidimai ir (arba) panaikinimai

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę

0

(2)

12

3

0

13

Nuostolis dėl vertės sumažėjimo

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Sumos 2007 12 31

Sumos 2007 12 31

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) investicijos

Komisija pasirašė 3 % viso ERPB 20 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dieną pareikalauta suma buvo 157 mln. EUR, iš kurios 154 mln. EUR buvo apmokėta. Neapmokėta pareikalauto kapitalo dalis (3 mln. EUR) priskiriama ilgalaikiams įsipareigojimas ir apskaitoma amortizuota savikaina. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis siekia 443 mln. EUR ir yra įtraukta į nebalansinius straipsnius kaip neapibrėžtieji įsipareigojimai. Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį vertės sumažėjimą.

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo investicijoms finansuoti. Nors kai kurioms šioms sutartims ir būdingos paskolų savybės, visas portfelis laikomas netiesioginėmis kapitalo investicijomis, kadangi didžiajai daugumai šių finansinių sutarčių nebūdingos pagrindinės ir sudėtinės paskolos savybės (nenustatytas nei paskolos sumos grąžinimo tvarkaraštis, nei sutarta pagrindinės paskolos sumos palūkanų norma). Jos vertinamos įsigijimo savikaina, atėmus bet kokius atidėjinius vertės sumažėjimui, kadangi jų kainos aktyvioje rinkoje nenurodytos, o jų tikrosios vertės šiuo metu negalima patikimai nustatyti.

Kitos investicijos

Didžiausios sumos susijusios su Augimo ir užimtumo programa bei daugiamete programa, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus (98 mln. EUR). Šiai investicijų kategorijai taip pat priskiriama 55 mln. EUR suma, susijusi su Europos fondu Pietryčių Europai (EFPE) — kintamojo akcinio kapitalo investicine bendrove. Bendras EFPE tikslas — skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus. Šiuo metu Bendrijos turi 16 % balsavimo teisių.

2.3.4.2.   Prekybai laikomas turtas

Likviduojama EAPB (EAPB) įtraukta į palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą ir į palūkanų normų apsikeitimo sandorio bei kryžminio valiutų ir palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą. Šių palūkanų normų apsikeitimo sandorių tikroji vertė gauta diskontuojant grynuosius fiksuotus pinigų srautus, taikant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorio palūkanų normą balanso sudarymo dieną. Šių apsikeitimo sandorių, kurių galutinis terminas yra ilgesnis nei vieneri metai nuo balanso sudarymo dienos, tikroji vertė (įskaitant sukauptas palūkanas) yra 13 mln. EUR (2006 m. 21 mln. EUR).

2.4.   PASKOLOS

Šioje išlaidų kategorijoje parodytos Europos Bendrijoms mokėtinos paskolos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai.

2.4.1.   Paskolos, suteiktos iš Europos Bendrijų biudžeto ir likviduojamos EAPB

| Mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2006 12 31 | 161 | 39 | 200 |
| Grąžintos lėšos | (18) | (8) | (26) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 12 | 3 | 15 |
| Iš viso 2007 12 31 | 155 | 34 | 189 |

Mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2006 12 31

161

39

200

Grąžintos lėšos

(18)

(8)

(26)

Apskaitinės vertės pokyčiai

12

3

15

Iš viso 2007 12 31

Iš viso 2007 12 31

155

155

34

34

189

189

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Paskolos su specialiomis sąlygomis — tai paskolos, suteikiamos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 7,39–12,36 %.

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Būsto paskolos — tai iš EAPB nuosavųjų išteklių suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota palūkanų norma, todėl laikomos paskolomis lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 2,806–22,643 %.

2.4.2.   Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Makrofinansinė pagalba (MFP) | Euratomo paskolos | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2006 12 31 | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Naujos paskolos | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Grąžintos lėšos | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Valiutos keitimo kurso skirtumai | 0 | 0 | (34) | (34) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 1 | 2 | (4) | (1) |
| Iš viso 2007 12 31 | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 63 | 0 | 75 | 138 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

Mln. EUR

Makrofinansinė pagalba (MFP)

Euratomo paskolos

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2006 12 31

977

442

499

1 918

Naujos paskolos

0

39

88

127

Grąžintos lėšos

(183)

(1)

(71)

(255)

Valiutos keitimo kurso skirtumai

0

0

(34)

(34)

Apskaitinės vertės pokyčiai

1

2

(4)

(1)

Iš viso 2007 12 31

795

482

478

1 755

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

63

63

0

0

75

75

138

138

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra nepriklausomo mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ji teikiama vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikių paskolų ar dotacijų arba tinkamo jų derinio forma ir paprastai papildo pagal TVF remiamo koregavimo ir reformų programos suteiktą finansavimą.

Reikšmingumo sumetimais faktinių palūkanų normos metodas netaikomas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms. Sandorio sąnaudos tiesiogiai įtraukiamos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Euratomo paskolos

Euratomas yra atskiras Europos Sąjungos judrinis asmuo, kuriam atstovauja Europos Komisija. Šio subjekto tikslas — teikti paskolas valstybėms narėms ir ES nepriklausančioms valstybėms:

| — | Euratomo paskolos valstybėms narėms teikiamos siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. |
| --- | --- |

—

Euratomo paskolos valstybėms narėms teikiamos siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais.

| — | Euratomo paskolos ES nepriklausančioms valstybėms teikiamos siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

Euratomo paskolos ES nepriklausančioms valstybėms teikiamos siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą.

Reikšmingumo sumetimais faktinės palūkanų normos metodas netaikomas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms. Sandorio sąnaudos tiesiogiai įtraukiamos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis punktas daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei dvi Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorių sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

Faktinės palūkanų normos pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas.

| Pasiskolintos sumos | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratomas | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| Likviduojama EAPB | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Pasiskolintos sumos

2007 12 31

2006 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratomas

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

Likviduojama EAPB

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5.   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Europos Bendrijų išankstinis finansavimas: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 382 | 300 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 315 | 549 |
| Decentralizuotas valdymas | 31 | 50 |
| Kita | 11 | 21 |
| Iš viso | 739 | 920 |
| Trečiųjų šalių išankstinis finansavimas: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 41 | 57 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 3 | 30 |
| Decentralizuotas valdymas | 33 | 224 |
| Pasidalijamasis valdymas | 12 875 | 20 744 |
| Jungtinis valdymas | 324 | 450 |
| Iš viso | 13 276 | 21 505 |
| Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo | 14 015 | 22 425 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Europos Bendrijų išankstinis finansavimas:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

382

300

Netiesioginis centralizuotas valdymas

315

549

Decentralizuotas valdymas

31

50

Kita

11

21

Iš viso

739

739

920

920

Trečiųjų šalių išankstinis finansavimas:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

41

57

Netiesioginis centralizuotas valdymas

3

30

Decentralizuotas valdymas

33

224

Pasidalijamasis valdymas

12 875

20 744

Jungtinis valdymas

324

450

Iš viso

13 276

13 276

21 505

21 505

Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo

Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo

14 015

14 015

22 425

22 425

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su struktūrinių fondų veiksmais. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais būtų galima naudotis ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Pasidalijamojo valdymo išankstinio finansavimo suma smarkiai sumažinta dėl struktūrinių fondų, o su 2000–2006 m. programomis susiję sandoriai dabar priskirti prie trumpalaikio išankstinio finansavimo (žr. E.2.9 pastabą). Taip padaryta dėl to, kad šios programos susijusios su priemonėmis, kurios bus vykdomos iki 2008 m. pabaigos. Todėl atitinkamos išankstinio finansavimo sumos bus padengtos arba per 2008 m., arba kaip metų pabaigos apskaitos užbaigimo dalis.

E.2.9

2.6.   ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Iš valstybių narių gautinos sumos | 93 | 272 |
| EAPB paskolos darbuotojams | 15 | 17 |
| Kita | 13 | 34 |
| Garantijos ir indėliai | 6 | 5 |
| Iš viso | 127 | 328 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Iš valstybių narių gautinos sumos

93

272

EAPB paskolos darbuotojams

15

17

Kita

13

34

Garantijos ir indėliai

6

5

Iš viso

Iš viso

127

127

328

328

Iš valstybių narių gautinos sumos — tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos. Bendras įnašas sudaro 212 mln. EUR (įskaitant Bulgariją ir Rumuniją) ir turi būti sumokėtas per keturis etapus iki 2012 m. Grynoji dabartinė šių įnašų vertė metų pabaigoje buvo 144 mln. EUR (2006 m. 138 mln. EUR), kuri buvo padalyta į ilgalaikes gautinas sumas — 93 mln. EUR (2006 m. 104 mln. EUR) ir trumpalaikes gautinas sumas — 51 mln. EUR (2006 m. 34 mln. EUR). Į 2006 m. gruodžio 31 d. valstybių narių mokėtinas sumas taip pat įskaičiuota 168 mln. EUR suma, susijusi su 2005 m. Komisijos sprendimu, kuriuo sumažinama pagalba, suteikta iš ERPF vienai valstybei narei. Ši suma dabar įtraukta į apskaitą kaip trumpalaikė gautina suma, kadangi ji turi būti sumokėta 2008 m.

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7.   ATSARGOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Apibūdinimas | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Mokslinė įranga: |
| Mokslinės veiklos medžiagos | 9 | 11 |
| Skiliosios medžiagos ir sunkusis vanduo | 19 | 30 |
| Perpardavimui skirtos mokslinės veiklos medžiagos | 45 | 60 |
| Vakcinos | 8 | 7 |
| Gamybos medžiagos | 7 | 7 |
| Leidiniai ir perpardavimui skirtos prekės | 0 | 0 |
| Iš viso | 88 | 115 |

Mln. EUR

Apibūdinimas

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Mokslinė įranga:

Mokslinės veiklos medžiagos

9

11

Skiliosios medžiagos ir sunkusis vanduo

19

30

Perpardavimui skirtos mokslinės veiklos medžiagos

45

60

Vakcinos

8

7

Gamybos medžiagos

7

7

Leidiniai ir perpardavimui skirtos prekės

0

0

Iš viso

Iš viso

88

88

115

115

Leidinių biuro turimų ir (arba) valdomų leidinių atsargos vertinamos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte (kuri apytikriai lygi nuliui), atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Be to, nemokamai dalijami leidiniai visiškai nurašyti, nes jų grynoji galimo realizavimo vertė lygi nuliui. Šios nurašytos sumos sudaro 18 mln. EUR, o pirmiau nurodytų leidinių apskaitinė vertė lygi nuliui.

2.8.   TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikes investicijas sudaro parduoti turimi vertybiniai popieriai, įsigyti dėl jų investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomi siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduoti, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius.

2.8.1.   Trumpalaikis parduoti turimas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likviduojama EAPB | Kita | Iš viso |
| Sumos 2006 12 31 | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Įsigijimai | 593 | 0 | 593 |
| Perleidimai ir panaikinimai | (542) | (22) | (564) |
| Amortizuotos savikainos koregavimas | (18) | 0 | (18) |
| Apskaitinės vertės pokytis | 3 | 0 | 3 |
| Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę | (20) | 0 | (20) |
| Sumos 2007 12 31 | 1 417 | 3 | 1 420 |

Mln. EUR

Likviduojama EAPB

Kita

Iš viso

Sumos 2006 12 31

1 401

25

1 426

Įsigijimai

593

0

593

Perleidimai ir panaikinimai

(542)

(22)

(564)

Amortizuotos savikainos koregavimas

(18)

0

(18)

Apskaitinės vertės pokytis

3

0

3

Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę

(20)

0

(20)

Sumos 2007 12 31

Sumos 2007 12 31

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

Likviduojama EAPB

Visos investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. Investicijų portfelio duomenys pagal emitento rūšį ir reitingą yra pateikiami E.7 skirsnyje. 2007 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių laikotarpis iki galutinio išpirkimo baigiasi 2008 m., vertė yra 146 mln. EUR (2006 m. 135 mln. EUR).

E.7

2.9.   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Nesumokėtų sumų išskyrimas pagal valdymo rūšis rodo nuo 2005 m. atliktus išankstinio finansavimo mokėjimus. Nepaskirtos išankstinio finansavimo sumos yra pirmosios sumos, įtrauktos į 2005 m. pradinį balansą. Jos parodytos atskirai vienoje eilutėje, kadangi iki 2004 m. gruodžio 31 d. nėra informacijos apie skirstymą pagal biudžeto valdymo rūšis.

Sukauptos sąnaudos — tai reikalavimus atitinkančių sąnaudų, kurias patyrė nesumokėto išankstinio finansavimo gavėjai, suma metų pabaigoje, apie kurią dar nepranešta Bendrijoms. Šios sumos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje parodomos kaip išlaidos.

Reikšmingą padidėjimą, palyginti su 2006 m., daugiausia lėmė struktūrinių fondų sumų perkėlimas iš ilgalaikių į trumpalaikes (žr. E.2.5 pastabą). Nors šios sumos susijusios su pasidalijamuoju valdymu, jos parodomos nepaskirtų sumų eilutėje, nes tai yra išankstinio finansavimo mokėjimai, atlikti iki 2004 m. gruodžio 31 d. (žr. pirmiau).

E.2.5

TRUMPALAIKIO IŠANKSTINIO FINANSAVIMO SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Europos Bendrijų išankstinio finansavimo bendrosios sumos: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | Dotacijos veiksmams | 9 715 | 8 850 |
| | Veiklos dotacijos | 142 | 167 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | Nacionalinės agentūros | 1 736 | 778 |
| | Finansinė veikla | 3 | 12 |
| | Kita | 497 | 6 |
| Decentralizuotas valdymas | | 545 | 381 |
| Kita | | 615 | 686 |
| Institucijų ir agentūrų vykdomas išankstinis finansavimas | 189 | 8 |
| Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai | | 2 126 | 3 577 |
| Iš viso bendrų išankstinio finansavimo sumų | | 15 568 | 14 465 |
| Atėmus sukauptas sąnaudas: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | (9 234) | (8 189) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | (1 973) | (1 135) |
| Decentralizuotas valdymas | | (595) | (232) |
| Kita | | (336) | (75) |
| Iš viso Europos Bendrijų išankstinio finansavimo | 3 430 | 4 834 |
| Trečiųjų šalių išankstinis finansavimas: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | Viešieji pirkimai | 638 | 545 |
| | Veikla | 457 | 470 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 29 | 3 |
| Decentralizuotas valdymas | | 735 | 599 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 3 229 | 937 |
| Jungtinis valdymas | | 1 135 | 578 |
| Institucijų ir agentūrų vykdomas išankstinis finansavimas | 15 | 177 |
| Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai | | 19 278 | 2 930 |
| Iš viso bendrų išankstinio finansavimo sumų | | 25 516 | 6 239 |
| Atėmus sukauptas sąnaudas: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | (1 235) | (1 532) |
| Decentralizuotas valdymas | | (699) | (468) |
| Pasidalijamasis valdymas | | (5 579) | (906) |
| Jungtinis valdymas | | (798) | (79) |
| Kita | | (52) | (33) |
| Iš viso trečiųjų šalių išankstinio finansavimo: | 17 153 | 3 221 |
| Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo | | 20 583 | 8 055 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Europos Bendrijų išankstinio finansavimo bendrosios sumos:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

Dotacijos veiksmams

Dotacijos veiksmams

9 715

8 850

Veiklos dotacijos

Veiklos dotacijos

142

167

Netiesioginis centralizuotas valdymas

Nacionalinės agentūros

Nacionalinės agentūros

1 736

778

Finansinė veikla

Finansinė veikla

3

12

Kita

Kita

497

6

Decentralizuotas valdymas

545

381

Kita

615

686

Institucijų ir agentūrų vykdomas išankstinis finansavimas

189

8

Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai

2 126

3 577

Iš viso bendrų išankstinio finansavimo sumų

Iš viso bendrų išankstinio finansavimo sumų

15 568

15 568

14 465

14 465

Atėmus sukauptas sąnaudas:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(9 234)

(8 189)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(1 973)

(1 135)

Decentralizuotas valdymas

(595)

(232)

Kita

(336)

(75)

Iš viso Europos Bendrijų išankstinio finansavimo

Iš viso Europos Bendrijų išankstinio finansavimo

3 430

3 430

4 834

4 834

Trečiųjų šalių išankstinis finansavimas:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

Viešieji pirkimai

Viešieji pirkimai

638

545

Veikla

Veikla

457

470

Netiesioginis centralizuotas valdymas

29

3

Decentralizuotas valdymas

735

599

Pasidalijamasis valdymas

3 229

937

Jungtinis valdymas

1 135

578

Institucijų ir agentūrų vykdomas išankstinis finansavimas

15

177

Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai

19 278

2 930

Iš viso bendrų išankstinio finansavimo sumų

25 516

25 516

6 239

6 239

Atėmus sukauptas sąnaudas:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 235)

(1 532)

Decentralizuotas valdymas

(699)

(468)

Pasidalijamasis valdymas

(5 579)

(906)

Jungtinis valdymas

(798)

(79)

Kita

(52)

(33)

Iš viso trečiųjų šalių išankstinio finansavimo:

Iš viso trečiųjų šalių išankstinio finansavimo:

17 153

17 153

3 221

3 221

Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo

Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10.   TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Ilgalaikių gautinų sumų dabartinė dalis | 160 | 119 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 5 441 | 4 193 |
| Įvairios gautinos sumos | 27 | 26 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 6 423 | 5 458 |
| Iš viso | 12 051 | 9 796 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Ilgalaikių gautinų sumų dabartinė dalis

160

119

Trumpalaikės gautinos sumos

5 441

4 193

Įvairios gautinos sumos

27

26

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

6 423

5 458

Iš viso

Iš viso

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1.   Ilgalaikių gautinų sumų dabartinė dalis

Šios sumos — tai pirmiausia paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (138 mln. EUR, išsamesnė informacija 2.4 pastaboje).

2.4

2.10.2.   Trumpalaikės gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Sąskaitų grupė | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Bendra suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė | Bendra suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė |
| Klientai | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Valstybės narės | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Kitos | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| Iš viso | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

Mln. EUR

Sąskaitų grupė

2007 12 31

2006 12 31

Bendra suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Bendra suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Klientai

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Valstybės narės

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Kitos

111

(13)

98

42

(12)

30

Iš viso

Iš viso

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1.   Klientai

Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti 2007 m. gruodžio 31 d. kaip nustatytos susigrąžintinos teisės ir dar neįrašyti į kitus straipsnius balanso turto pusėje. Didžiausia šio balanso dalis susijusi su Komisijos paskirtomis baudomis, kurių bendra suma — 3 650 mln. EUR. Šios gautinos sumos daug didesnės nei 2006 m., kai jų bendra suma buvo 2 687 mln. EUR.

2.10.2.2.   Iš valstybių narių gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| EŽŪGF gautinos sumos |
| EŽŪGF gautinos sumos | 902 | 1 009 |
| Vertės sumažinimas | (483) | (477) |
| Iš viso | 419 | 532 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM | 24 | 22 |
| Nuosavieji ištekliai |
| A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai | 75 | 79 |
| A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti nuosavieji ištekliai | 1 333 | 1 347 |
| Vertės sumažinimas | (773) | (779) |
| Kita | 38 | 0 |
| Iš viso | 673 | 647 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos | 501 | 266 |
| Iš viso | 1 617 | 1 467 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

EŽŪGF gautinos sumos

EŽŪGF gautinos sumos

902

1 009

Vertės sumažinimas

(483)

(477)

Iš viso

419

419

532

532

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

24

24

22

22

Nuosavieji ištekliai

A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai

75

79

A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti nuosavieji ištekliai

1 333

1 347

Vertės sumažinimas

(773)

(779)

Kita

38

0

Iš viso

673

647

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

501

501

266

266

Iš viso

Iš viso

1 617

1 617

1 467

1 467

EŽŪGF Garantijų skyriaus gautinos sumos

Šis punktas apima 2007 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF pagalbos gavėjų mokėtinas sumas, kurias valstybės narės deklaravo ir patvirtino 2007 m. spalio 15 d., atėmus 20 % sumos — šią dalį valstybėms narėms leidžiama pasilikti administracinėms sąnaudoms padengti. Reikėjo apskaičiuoti gautinas sumas, susidariusias po šio deklaravimo iki 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad į sąskaitas įtraukiamas šis koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas.

Nuosavieji ištekliai

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavųjų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įvertinimais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta 773 mln. EUR sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos — tai 19 mln. EUR susigrąžintinų išlaidų ir 227 mln. EUR EŽŪGF išankstinių mokėjimų. Į šią kategoriją taip pat įskaičiuota 168 mln. EUR suma, susijusi su 2005 m. Komisijos sprendimu, kuriuo sumažinama pagalba, suteikta iš ERPF vienai valstybei narei.

2.10.3.   Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Pagrindinė šios kategorijos suma — 6 129 mln. EUR sukauptų pajamų. Reikšmingiausias sukauptų pajamų sumas sudaro tradiciniai nuosavieji ištekliai (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai ir muitai). 2007 m. gruodžio 31 d. šios sumos buvo 2,7 mlrd. EUR. Kitos didelės sumos — 1,3 mlrd. EUR 2007 m. lapkričio–gruodžio mėn. žemės ūkio asignuotųjų įplaukų, 1,5 mlrd. EUR iš laikino cukraus sektoriaus restruktūrizavimo, 350 mln. EUR, susijusių su neįvykdytais EŽŪGF sprendimais dėl atitikties korekcijų ir 82 mln. EUR, susijusių su numatomomis susigrąžintinomis išlaidomis iš 1994–1999 m. Žuvininkystės struktūrinių fondų programos. Kitos sumos, įtrauktos kaip sukauptos pajamos, yra pajamos iš delspinigių, sukauptos banko palūkanos ir sukauptos palūkanos už išankstinio finansavimo sumas.

Taip pat įtrauktos būsimųjų laikotarpių sąnaudos, kurios iš viso sudaro 243 mln. EUR ir kurių didžiausią sumą sudaro šie numatomi mokėjimai: 49 mln. EUR už biurų nuomą, 24 mln. EUR už biurų keitimą ir 57 mln. EUR suma, sumokėta pagal dvišalius susitarimus dėl žuvininkystės su trečiosiomis šalimis.

2.11.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos: |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | 11 313 | 11 467 |
| Einamosios sąskaitos | 956 | 933 |
| Avansinės sąskaitos | 81 | 82 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | 2 | 3 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 1 367 | 975 |
| Iš viso | 13 719 | 13 460 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 5 037 | 2 924 |
| Iš viso | 18 756 | 16 384 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos:

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

11 313

11 467

Einamosios sąskaitos

956

933

Avansinės sąskaitos

81

82

Pervedimai (pinigai kelyje)

2

3

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

1 367

975

Iš viso

Iš viso

13 719

13 719

13 460

13 460

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

5 037

5 037

2 924

2 924

Iš viso

Iš viso

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1.   Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos — tai visos lėšos, kurias Komisija laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms.

Ižduose ir centriniuose bankuose laikomi gana dideli likučiai, nes patikslinus biudžetą metų pabaigoje 5 889 mln. EUR reikėjo grąžinti valstybėms narėms ir tai buvo padaryta pirmą 2008 m. darbo dieną. Susiję įsipareigojimai parodyti prie trumpalaikių mokėtinų sumų — žr. ir 2.18.2 pastabą.

2.18.2

2.11.2.   Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos — tai sumos, gautos pagal Komisijos paskirtas baudas, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai.

Pinigai ir pinigų ekvivalentai pinigų srautų ataskaitoje parodomi taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 18 756 | 16 384 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai — Garantijų fondas (žr. 2.3.3 pastabą) | 249 | 440 |
| Iš viso | 19 005 | 16 824 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

18 756

16 384

Pinigai ir pinigų ekvivalentai — Garantijų fondas (žr. 2.3.3 pastabą)

2.3.3

249

440

Iš viso

Iš viso

19 005

19 005

16 824

16 824

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.12.   IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2006 12 31 | Atidėjinių pokyčiai | Panaudotos sumos | Suma 2007 12 31 |
| Pensijos — Darbuotojai | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Pensijos — Kiti | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Bendrojo sveikatos draudimo sistema | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| Iš viso | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

Mln. EUR

Suma 2006 12 31

Atidėjinių pokyčiai

Panaudotos sumos

Suma 2007 12 31

Pensijos — Darbuotojai

29 204

1 844

(836)

30 212

Pensijos — Kiti

225

267

(11)

481

Bendrojo sveikatos draudimo sistema

2 771

96

(80)

2 787

Iš viso

Iš viso

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1.   Pensijos. Darbuotojai

2007 m. gruodžio 31 d. Europos pareigūnų pensijų sistemos (EPPS) taisyklės buvo nustatytos naujausios redakcijos Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatuose (kurie įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d.). Darbuotojų pensijoms taikomos taisyklės tiesiogiai taikomos visose valstybėse narėse. Tvarka apima įvairias pensijų ir pašalpų rūšis (senatvės, invalidumo, maitintojo netekimo).

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią pensijų sistemą numatytos išmokos mokamos iš Bendrijų biudžeto. Atidėjiniai šioms sąnaudoms nefinansuojami, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įnašą, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų.

EPPS įsipareigojimai buvo vertinami atsižvelgiant į 2007 m. gruodžio 31 d. gyventojų skaičių ir tą dieną galiojusias įstatų taisykles. Buvo vertinamos išmokos, susijusios su išėjimu į pensiją, invalidumu ir maitintojo netekimu (įvairios pensijų rūšys ir invalidumo pašalpa). Vertinimas atliktas taikant 19 TAS metodiką. Pagal šį apskaitos standartą reikalaujama, kad darbdavys nuolat nurodytų savo aktuarinį įsipareigojimą, atsižvelgdamas tiek į išmokas, pažadėtas per aktyvų darbuotojų gyvenimą, tiek į numatomus atlyginimų padidėjimus.

Aktuarinis vertinimo metodas šiems įsipareigojimams apskaičiuoti yra žinomas kaip prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| 1. | Nominali diskonto norma (4,7 %) buvo pagrįsta 2007 m. gruodžio mėn. euro zonos vyriausybių obligacijomis, išleistomis panašios trukmės laikotarpiui, kaip ir sistema (19 metų), remiantis tokio paties laikotarpio nulinės atkarpos obligacijų eurais pelningumo kreive 2007 m. gruodžio mėn. Remiantis 19 TAS, infliacijos lygis — tai visu sistemos veikimo laikotarpiu numatomas infliacijos lygis: todėl jis nustatomas atsižvelgiant į numatomas Europos finansų rinkų indeksuojamų obligacijų vertes ir yra jomis pagrįstas. Numatoma ilgalaikė infliacija buvo 2,3 %, taigi tikroji diskonto norma — 2,4 %. |
| --- | --- |

1.

Nominali diskonto norma (4,7 %) buvo pagrįsta 2007 m. gruodžio mėn. euro zonos vyriausybių obligacijomis, išleistomis panašios trukmės laikotarpiui, kaip ir sistema (19 metų), remiantis tokio paties laikotarpio nulinės atkarpos obligacijų eurais pelningumo kreive 2007 m. gruodžio mėn. Remiantis 19 TAS, infliacijos lygis — tai visu sistemos veikimo laikotarpiu numatomas infliacijos lygis: todėl jis nustatomas atsižvelgiant į numatomas Europos finansų rinkų indeksuojamų obligacijų vertes ir yra jomis pagrįstas. Numatoma ilgalaikė infliacija buvo 2,3 %, taigi tikroji diskonto norma — 2,4 %.

| 2. | Gyvenimo trukmės lentelė yra tokia pati, kuri buvo naudota nuo 2004 m. vertinant įsipareigojimus. (2004 m. ES gyvenimo trukmės lentelė). |
| --- | --- |

2.

Gyvenimo trukmės lentelė yra tokia pati, kuri buvo naudota nuo 2004 m. vertinant įsipareigojimus. (2004 m. ES gyvenimo trukmės lentelė).

| 3. | Bendroji darbo užmokesčio augimo norma, atitinkanti bendrąją pensijų perkainojimo normą, pagrįsta 1996–2007 m. atlyginimų ir pensijų perkainojimo statistikos 12 metų kintančiu vidurkiu, yra lygi 0,4 %. Siekiant atsižvelgti į 2007 m. paaukštinimus, atnaujintas bendrąją darbo užmokesčio augimo normą viršijantis individualus atlyginimų didėjimas. Šioje lentelėje išsamiai nurodoma individualaus atlyginimų didėjimo norma pagal darbuotojų kategoriją ir pakopą bei tikėtino išėjimo į pensiją metus 2008–2052 m. |
| --- | --- |

3.

Bendroji darbo užmokesčio augimo norma, atitinkanti bendrąją pensijų perkainojimo normą, pagrįsta 1996–2007 m. atlyginimų ir pensijų perkainojimo statistikos 12 metų kintančiu vidurkiu, yra lygi 0,4 %. Siekiant atsižvelgti į 2007 m. paaukštinimus, atnaujintas bendrąją darbo užmokesčio augimo normą viršijantis individualus atlyginimų didėjimas. Šioje lentelėje išsamiai nurodoma individualaus atlyginimų didėjimo norma pagal darbuotojų kategoriją ir pakopą bei tikėtino išėjimo į pensiją metus 2008–2052 m.

| 4. | Santuokos koeficientai, taikomi dirbantiems pareigūnams, kai pastarieji išeina į pensiją, buvo pagrįsti statistiniais duomenimis apie pareigūnus, ir yra lygūs 90 % (vyrams) ir 60 % (moterims); buvusių pareigūnų (pensininkų ir invalidų) atveju buvo atsižvelgta į faktinę vedybinę padėtį. |
| --- | --- |

4.

Santuokos koeficientai, taikomi dirbantiems pareigūnams, kai pastarieji išeina į pensiją, buvo pagrįsti statistiniais duomenimis apie pareigūnus, ir yra lygūs 90 % (vyrams) ir 60 % (moterims); buvusių pareigūnų (pensininkų ir invalidų) atveju buvo atsižvelgta į faktinę vedybinę padėtį.

| 5. | Laikoma, kad išeinama į pensiją tuomet, kai pareigūnas pasinaudoja visomis savo teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinimą ankstyvo išėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 metų. |
| --- | --- |

5.

Laikoma, kad išeinama į pensiją tuomet, kai pareigūnas pasinaudoja visomis savo teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinimą ankstyvo išėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 metų.

Įsipareigojimai apima anksčiau nurodytas šių asmenų teises:

| 1. | Darbuotojų, 2007 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į EPPS. |
| --- | --- |

1.

Darbuotojų, 2007 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į EPPS.

| 2. | Darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko EPPS (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų). |
| --- | --- |

2.

Darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko EPPS (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų).

| 3. | Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių ištarnauto laiko pensiją. |
| --- | --- |

3.

Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių ištarnauto laiko pensiją.

| 4. | Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją. |
| --- | --- |

4.

Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją.

| 5. | Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą. |
| --- | --- |

5.

Buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą.

| 6. | Maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai). |
| --- | --- |

6.

Maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai).

Duomenys apie 2007 m. gruodžio 31 d. EPPS priklausančių asmenų skaičių gauti iš Komisijos duomenų bazės. Pagal šį tyrimą gauti rezultatai buvo palyginti su įverčiais, pagrįstais ankstesniu 2006 m. gruodžio 31 d. atliktu aktuariniu įvertinimu.

Svarbiausi dalykai:

| — | 2007 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 34 567 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

2007 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 34 567 mln. EUR,

| — | Tikroji diskonto norma padidėjo nuo 1,9 % 2006 m. iki 2,4 % 2007 m. Įvertinant ir bendrąjį atlyginimo augimo poveikį (0,5 % 2006 m. ir 0,4 % 2007 m.), grynoji diskonto norma padidėjo nuo 1,4 % 2006 m. iki 2,0 % 2007 m. Tai viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl sumažėjo bendrieji įsipareigojimai, |
| --- | --- |

—

Tikroji diskonto norma padidėjo nuo 1,9 % 2006 m. iki 2,4 % 2007 m. Įvertinant ir bendrąjį atlyginimo augimo poveikį (0,5 % 2006 m. ir 0,4 % 2007 m.), grynoji diskonto norma padidėjo nuo 1,4 % 2006 m. iki 2,0 % 2007 m. Tai viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl sumažėjo bendrieji įsipareigojimai,

| — | 2007 m. aptarnavimo išlaidos vertintos 1 300 mln. EUR, o palūkanų išlaidos buvo 1 313 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

2007 m. aptarnavimo išlaidos vertintos 1 300 mln. EUR, o palūkanų išlaidos buvo 1 313 mln. EUR,

| — | Numatomi aktuariniai nuostoliai per metus sudarė 1 943 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

Numatomi aktuariniai nuostoliai per metus sudarė 1 943 mln. EUR,

| — | Pensijų sistemai priklausančių narių skaičius padidėjo 3 317 asmenų, |
| --- | --- |

—

Pensijų sistemai priklausančių narių skaičius padidėjo 3 317 asmenų,

| — | Bendrųjų pensijų ir pašalpų šeimai skaičiavimas pagrįstas Tarnybos nuostatais, |
| --- | --- |

—

Bendrųjų pensijų ir pašalpų šeimai skaičiavimas pagrįstas Tarnybos nuostatais,

| — | Gavėjų mokami mokesčiai išskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į Komisijos balansą šių būsimų mokėjimų atžvilgiu (kadangi mokesčiai išskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į Bendrijų įplaukas per mokėjimo metus). |
| --- | --- |

—

Gavėjų mokami mokesčiai išskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į Komisijos balansą šių būsimų mokėjimų atžvilgiu (kadangi mokesčiai išskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į Bendrijų įplaukas per mokėjimo metus).

2.12.2.   Pensijos. Kita

Šiai kategorijai priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Pirmosios instancijos teismo) ir Audito Rūmų institucijų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat pirmą kartą įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Parlamento narių pensijomis.

2.12.3.   Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Taip pat įvertinami numatomi Bendrijų įsipareigojimai dėl įmokų į bendrojo sveikatos draudimo sistemą, susijusių su į pensiją išėjusiais darbuotojais.

2.13.   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2006 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Dabartinės vertės diskontavimas | Suma 2007 12 31 |
| Teismo bylos | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Finansiniai | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondas | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Kita | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| Iš viso | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

Mln. EUR

Suma 2006 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Dabartinės vertės diskontavimas

Suma 2007 12 31

Teismo bylos

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Branduolinės įrangos išmontavimas

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Finansiniai

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondas

0

21

0

0

0

0

21

Kita

3

1

(1)

0

0

3

Iš viso

Iš viso

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusios sumos, kurią numatoma išmokėti po 2008 m., įvertis. Didžiausia (277 mln. EUR) sumos dalis susijusi su 2007 m. gruodžio 31 d. nebaigtomis teismo bylomis, kurios susijusios su EŽŪGF Garantijų skyriaus išlaidų finansinėmis korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis.

Branduolinės įrangos išmontavimas

2002 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atliko Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų įvertinimu — 1 145 mln. EUR (įskaitant 76 mln. EUR išlaidų, reikalingų „žaliojo lauko“ galimybei, t. y. visiškam visų pastatų sunaikinimui, įvertį) — remtasi nustatant atidėjinį, įtrauktiną į finansines ataskaitas. Remiantis Bendrijų apskaitos taisyklėmis, šis atidėjinys indeksuotas dėl infliacijos (2,5 % norma), o po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). 2007 m. gruodžio 31 d. iš atidėjinio sumos (960 mln. EUR) atėmus sąnaudų iki tos dienos sumą (138 mln. EUR), gauta 822 mln. EUR suma; ši suma išskirta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2008 m. (78 mln. EUR), ir sumas, kurias numatoma sumokėti vėliau (744 mln. EUR).

Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 30 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šio įverčio yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę ir 2001 m. MVĮ garantijų priemonę Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Balanso sudarymo dieną finansiniai atidėjiniai abiems priemonėms atitinka mokėjimų įpareigojimus finansų tarpininkams, atėmus iki tos dienos pateiktus grynųjų mokėjimų reikalavimus. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę).

Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondo atidėjinys

Šis 42 mln. EUR (2006 m. 35 mln. EUR) atidėjinys susijęs su Bendrijų išmokų įvairioms valstybėms narėms iš Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondo, susijusių su tam tikrų gyvulių ligų protrūkių išlaidomis, įverčiais, kurie suskirstyti į sumas, kurias tikimasi išmokėti 2008 m. (21 mln. EUR) ir vėliau (21 mln. EUR). Jau sutarta mokėtina 9 mln. EUR suma nurodoma kaip valstybėms narėms mokėtina suma.

2.14.   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.14.1.   Pasiskolintos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Pavadinimas | Likutis 2006 12 31 | Naujos pasiskolintos sumos | Grąžintos lėšos | Valiutos keitimo kursų skirtumai | Apskaitinės vertės pokytis | Likutis 2007 12 31 |
| MFP | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| Euratomas | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| Likviduojama EAPB | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| Iš viso | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

Mln. EUR

Pavadinimas

Likutis 2006 12 31

Naujos pasiskolintos sumos

Grąžintos lėšos

Valiutos keitimo kursų skirtumai

Apskaitinės vertės pokytis

Likutis 2007 12 31

MFP

969

0

(177)

0

0

792

Euratomas

442

39

(1)

0

2

482

Likviduojama EAPB

463

0

(2)

(37)

0

424

Iš viso

Iš viso

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

Ilgalaikių ir trumpalaikių pasiskolintų lėšų išskaidymas

| Mln. EUR |
| --- |
| Pasiskolintos lėšos | < 1 metų terminas | > 1 metų terminas | Iš viso 2007 12 31 |
| MFP | 60 | 732 | 792 |
| Euratomas | 0 | 482 | 482 |
| Likviduojama EAPB | 71 | 353 | 424 |
| Iš viso | 131 | 1 567 | 1 698 |

Mln. EUR

Pasiskolintos lėšos

< 1 metų terminas

> 1 metų terminas

Iš viso 2007 12 31

MFP

60

732

792

Euratomas

0

482

482

Likviduojama EAPB

71

353

424

Iš viso

Iš viso

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Į šią kategoriją įtrauktos Europos Bendrijų mokėtinos pasiskolintos lėšos, kurių mokėjimo terminas yra ilgesnis kaip vieneri metai (visi skaičiai nurodyti atskaičius Garantijų fondo sumas). Pasiskolintas lėšas sudaro skolos pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė (po eliminavimo) lygi 1 344 mln. EUR (2006 m. 1 502 mln. EUR). Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus, likviduojamos EAPB pasiskolintų lėšų atveju, reikšmingas per metus amortizuotas operacijų sąnaudas, patirtas jų skolinimosi metu, apskaičiuotas remiantis faktinių palūkanų normų metodu. Faktinės palūkanų normos pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas.

| Pasiskolintos lėšos | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratomas | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| Likviduojama EAPB | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Pasiskolintos lėšos

2007 12 31

2006 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratomas

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

Likviduojama EAPB

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2.   Prekybai laikomi įsipareigojimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Likviduojamos EAPB apsikeitimo sandoriai | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Ilgalaikiai | 7 | 8 |
| Trumpalaikiai | 4 | 0 |
| Iš viso | 11 | 8 |

Mln. EUR

Likviduojamos EAPB apsikeitimo sandoriai

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Ilgalaikiai

7

8

Trumpalaikiai

4

0

Iš viso

Iš viso

11

11

8

8

Daugiau informacijos pateikiama 2.3.4.2 pastaboje „Prekybai laikomas turtas“.

2.3.4.2

2.15.   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 1 519 | 1 534 |
| Pastatai apmokėti dalimis | 427 | 425 |
| Kita | 43 | 61 |
| Iš viso | 1 989 | 2 020 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Finansinės nuomos skolos

1 519

1 534

Pastatai apmokėti dalimis

427

425

Kita

43

61

Iš viso

Iš viso

1 989

2 020

Į šį punktą pirmiausia įtraukiami nuomos įsipareigojimai, kurie turi būti sumokėti daugiau kaip per vienerius metus (žr. 2.2 pastabą), ir sumos, susijusios su tam tikrais Komisijos nupirktais pastatais, kurių pirkimo kaina bus sumokėta dalimis. Tai nėra nuomos sutartis, kadangi nuosavybės teisė Komisijai perduota iš karto.

2.2

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.16.   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2006 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimai į kitas išlaidų kategorijas ir iš jų | Dabartinės vertės diskontavimas | Suma 2007 12 31 |
| Teismo bylos | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondas | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Finansiniai atidėjiniai | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Kita | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| Iš viso | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

Mln. EUR

Suma 2006 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimai į kitas išlaidų kategorijas ir iš jų

Dabartinės vertės diskontavimas

Suma 2007 12 31

Teismo bylos

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Branduolinės įrangos išmontavimas

64

0

0

(30)

42

2

78

Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondas

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Finansiniai atidėjiniai

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Kita

35

0

(4)

0

(22)

0

9

Iš viso

Iš viso

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Į šią išlaidų kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia grąžinti greičiau kaip per vienerius metus.

2.17.   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią išlaidų kategoriją įtraukiama 131 mln. EUR pasiskolinta suma, kurią reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (žr. 2.14.1 pastabą), ir 4 mln. EUR pasiskolinta suma, susijusi su prekybai laikomais įsipareigojimais (2.14.2 pastaba).

2.14.1

2.14.2

2.18.   MOKĖTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 65 | 60 |
| Trumpalaikės mokėtinos sumos | 13 939 | 24 723 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 189 | 220 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 81 187 | 69 077 |
| Iš viso | 95 380 | 94 080 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

65

60

Trumpalaikės mokėtinos sumos

13 939

24 723

Įvairios mokėtinos sumos

189

220

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

81 187

69 077

Iš viso

Iš viso

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1.   Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 32 | 28 |
| Kita | 33 | 32 |
| Iš viso | 65 | 60 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Finansinės nuomos įsipareigojimai

32

28

Kita

33

32

Iš viso

Iš viso

65

65

60

60

2.18.2.   Trumpalaikės mokėtinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Tipas | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Valstybės narės | 12 328 | 22 943 |
| Tiekėjai ir kita | 2 244 | 2 888 |
| Sumos, kurių atitiktis turi būti patikrinta | (633) | (1 108) |
| Iš viso | 13 939 | 24 723 |

Mln. EUR

Tipas

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Valstybės narės

12 328

22 943

Tiekėjai ir kita

2 244

2 888

Sumos, kurių atitiktis turi būti patikrinta

(633)

(1 108)

Iš viso

Iš viso

13 939

13 939

24 723

24 723

Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su Komisijos gautomis sąnaudų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, tokiai kategorijai jos ir priskiriamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautoms vykdant viešuosius pirkimus.

Į atitinkamus prašymus padengti išlaidas buvo atsižvelgta metų pabaigoje atskiriant straipsnius pagal finansinius metus (žr. 2.18.3 pastabą). Pagal tuos straipsnių atskyrimo įrašus, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti sąnaudų dalis lieka sumų, kurių atitiktis turi būti patvirtinta, sąskaitose. Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją mokėtiną sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

2.18.3

Žymus sumažėjimas šioje kategorijoje pirmiausia susijęs su sumų judėjimu tarp trumpalaikių mokėtinų sumų ir sukauptų sąnaudų kategorijų. Jis atsirado dėl to, kad metų pabaigoje anksčiau užbaigtos apskaitos sistemos ataskaitos ir dėl to, palyginti su ankstesniais metais, mažiau sumų parodyta kaip mokėtinos sumos. Tai taip pat reiškė, kad sukauptos sąnaudos buvo didesnės nei 2006 m., nes sumos, kurios anksčiau įtrauktos į apskaitą kaip mokėtinos sumos, turėjo būti nurodytos kaip sukauptos sąnaudos.

Valstybės narės

Pagrindinės į šį straipsnį įtrauktos sumos — tai 6 287 mln. EUR neišmokėtų sumų pagal reikalavimus padengti išlaidas, susijusios su struktūrinių fondų veiksmais, ir 5 889 mln. EUR valstybėms narėms grąžintina suma po 2007 m. pabaigoje atlikto biudžeto pataisymo (2006 m. 7 415 mln. EUR).

Tiekėjai ir kita

Be sumų, susijusių su dotacijų skyrimo veikla, į šią išlaidų kategoriją taip pat įtrauktos su viešųjų pirkimų veikla susijusios mokėtinos sumos. Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos ir sumos, mokėtinos kelioms viešosioms įstaigoms (universitetams, institutams, prekybos rūmams, Jungtinėms Tautoms, EIB ir kt.) bei nekonsoliduotoms įstaigoms, įskaitant EPF.

Sumos, kurių atitiktis turi būti patikrinta

Mokėtinos sumos sumažinamos 633 mln. EUR, t. y. ta dalimi gautų, bet dar nepatikrintų prašymų padengti išlaidas, kurie laikomi neatitinkančiais reikalavimų. Svarbiausios sumos yra susijusios su DG REGIO (229 mln. EUR), DG EMPL (194 mln. EUR), DG AGRI (109 mln. EUR), DG ENV (20 mln. EUR) ir DG FISH (21 mln. EUR).

18 mln. EUR likutis priskirtas tikrintinoms sąskaitomis, kurios daugiausia susijusios su viešaisiais pirkimais. Jis susijęs su gautomis sąskaitomis ir prašymais padengti išlaidas, pagal kuriuos išrašytos sąskaitos turi būti sutikrintos su pristatytomis prekėmis ir suteiktomis paslaugomis bei išankstinio finansavimo prašymais.

2.18.3.   Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 80 937 | 68 937 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 47 | 26 |
| Kita | 203 | 114 |
| Iš viso | 81 187 | 69 077 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Sukauptos sąnaudos

80 937

68 937

Būsimųjų laikotarpių pajamos

47

26

Kita

203

114

Iš viso

Iš viso

81 187

81 187

69 077

69 077

Didžiausias sukauptų sąnaudų sumas sudaro sukauptos sąnaudos, susijusios su EŽŪGF išlaidomis. 2007 m. gruodžio 31 d. šios sumos buvo lygios 45,5 mlrd. EUR, o ankstesniais metais — 45,2 mlrd. EUR. Pagrindinės susijusios sumos: 28,6 mlrd. EUR (2006 m. 26,6 mlrd. EUR) sudaro nuo 2007 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. patirtos išlaidos, kurias deklaravo ir 2008 m. sausio ir vasario mėn. sumokėjo valstybės narės; 13,8 mlrd. EUR (2006 m. 16,7 mlrd. EUR) sudaro tiesioginė pagalba (ji apima 2007 m. teises į gautinas sumas, turinčias finansinių pasekmių 2008 m.); 3,1 mlrd. EUR suma, susijusi su laikinu cukraus sektoriaus restruktūrizavimu.

Dar viena reikšminga suma yra susijusi su struktūrinių fondų sukauptomis sąnaudomis (apima reikalavimus atitinkančias išlaidas, kurias patyrė operatoriai arba mokėjimo institucijos iki 2007 m. gruodžio 31 d., dėl kurių Komisijai dar nebuvo išsiųstas mokėjimo prašymas). Pagrindinės sumos: 6,7 mlrd. EUR, skirtų Europos kaimo plėtros fondui (EKPF), 16,9 mlrd. EUR, skirtų 2000–2006 m. Europos regioninės plėtros fondui, ISPA ir naujovių diegimui (2006 m. 12,2 mlrd. EUR), 7,8 mlrd. EUR — ESF (2006 m. 5,6 mlrd. EUR). Likusi 3,9 mlrd. EUR sukauptų sąnaudų suma susijusi su kitoms politikos kryptims, iš kurių svarbiausia yra mokslinių tyrimų sritis, kuriai priskirta apie 1,2 mlrd. EUR.

Kaip nurodyta 2.18.2 pastaboje, šių sumų padidėjimą, palyginti su 2006 m., lėmė metų pabaigoje anksčiau užbaigtos apskaitos sistemos ataskaitos.

2.18.2

GRYNASIS TURTAS

2.19.   REZERVAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2007 12 31 | Likutis 2006 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 7 | 4 |
| Kiti rezervai: |
| Garantijų fondas | 1 118 | 1 253 |
| perkainojimo rezervas | 57 | 57 |
| skolinimosi ir skolinimo veikla | 1 525 | 1 459 |
| Kita | 99 | 82 |
| Iš viso | 2 799 | 2 851 |
| Iš viso | 2 806 | 2 855 |

Mln. EUR

Likutis 2007 12 31

Likutis 2006 12 31

Tikrosios vertės rezervas

7

7

4

4

Kiti rezervai:

Garantijų fondas

1 118

1 253

perkainojimo rezervas

57

57

skolinimosi ir skolinimo veikla

1 525

1 459

Kita

99

82

Iš viso

2 799

2 799

2 851

2 851

Iš viso

Iš viso

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1.   Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti turimo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, apskaitomas tikrosios vertės rezerve.

2.19.2.   Kiti rezervai

Garantijų fondas

Taip pat žr. 2.3.3 pastabą dėl Garantijų fondo veikimo. Šis rezervas atitinka Fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų numatytąją 9 % sumą, kurią privaloma parodyti kaip turtą. Kaip minėta pirmiau, Fondo turtas, viršijantis šią numatytąją 9 % sumą, yra grąžinamas į biudžetą.

2.3.3

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervą sudaro nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų perkainojimas. 57 mln. EUR likutis metų pabaigoje yra susijęs su Komisijos žemės ir pastatų perkainojimu, įvykusiu prieš pradedant taikyti naujas apskaitos taisykles.

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Šios sumos apima rezervus, susijusius su Bendrijų skolinimo ir skolinimosi veikla. Pagrindinė suma visų pirma susijusi su likviduojamos EAPB rezervais, iš kurių didžiausias — Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervas. Šis rezervas buvo sudarytas dėl EAPB veiklos nutraukimo ir 2007 m. gruodžio 31 d. jame iš viso buvo 1 169 mln. EUR.

2.20.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2006 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 67 073 |
| 2006 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1 848 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | (135) |
| Kiti rezervo pokyčiai | 79 |
| Likviduojama EAPB. 2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | 23 |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius) | (7 462) |
| 2007 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 61 426 |

Mln. EUR

Suma

2006 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

67 073

67 073

2006 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1 848

Garantijų fondo rezervo pokytis

(135)

Kiti rezervo pokyčiai

79

Likviduojama EAPB. 2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

23

Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius)

(7 462)

2007 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

2007 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

61 426

61 426

Ši suma apima iki 2007 m. gruodžio 31 d. Bendrijų patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir finansuojamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Valstybėms narėms mokėtinos laikotarpio nuo 2007 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. sumos sudarė 28,6 mlrd. EUR. Iš tikrųjų didžiąją dalį sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėnesių laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Iš esmės tik Bendrijų išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams paskirstymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Trumpalaikės: 2008 m. mokėtinos sumos | 981 |
| Ilgalaikės: po 2008 m. mokėtinos sumos | 32 499 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2007 12 31 | 33 480 |

Mln. EUR

Suma

Trumpalaikės: 2008 m. mokėtinos sumos

981

Ilgalaikės: po 2008 m. mokėtinos sumos

32 499

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2007 12 31

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2007 12 31

33 480

33 480

Reikia pažymėti, kad apskaitos metodų pasikeitimas neturi jokio poveikio biudžeto rezultatui — biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   EKONOMINIO REZULTATO ATASKAITOS PASTABOS

3.1.   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲJŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 | 2006 |
| Nuosavųjų išteklių įplaukos | 3.1.1 | | |
| Bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ištekliai | | 73 922 | 70 134 |
| PVM ištekliai | | 19 442 | 17 207 |
| Tradiciniai nuosavieji ištekliai: |
| Žemės ūkio mokesčiai | | 1 429 | 1 300 |
| Muitai | | 15 288 | 13 764 |
| Cukraus mokesčiai | | (36) | 183 |
| Iš viso tradicinių nuosavųjų išteklių | | 16 681 | 15 247 |
| Biudžeto koregavimai | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) | | 147 | 135 |
| Iš viso | | 112 084 | 105 118 |

Mln. EUR

Pastaba

2007

2006

Nuosavųjų išteklių įplaukos

3.1.1

3.1.1

Bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ištekliai

73 922

70 134

PVM ištekliai

19 442

17 207

Tradiciniai nuosavieji ištekliai:

Žemės ūkio mokesčiai

1 429

1 429

1 300

1 300

Muitai

15 288

15 288

13 764

13 764

Cukraus mokesčiai

(36)

(36)

183

183

Iš viso tradicinių nuosavųjų išteklių

16 681

15 247

Biudžeto koregavimai

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis)

147

135

Iš viso

Iš viso

112 084

112 084

105 118

105 118

Nuosavieji ištekliai yra pagrindinis Europos Bendrijų veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavųjų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis.

3.1.1.   Nuosavųjų išteklių įplaukos

Nuosavieji ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavieji ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai ir muitai. Biudžeto disbalanso (JK permokos grąžinimo) korekcijos mechanizmas taip pat yra nuosavųjų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavųjų išteklių surinkimo išlaidoms padengti, ir pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

PVM nuosavieji ištekliai apskaičiuojami visoms valstybėms narėms taikant vienodą tarifą suderintai PVM bazei, kuriai taikomas 50 % BNP apribojimas. BNP ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamas įplaukas bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavųjų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

Šių įplaukų padidėjimas gali būti tiesiogiai susijęs su didesnėmis 2007 m. biudžeto įplaukomis, palyginti su 2006 m. (6 mlrd. EUR padidėjimas). Konkrečiau tariant, didesnes įplaukas lėmė didesnė importo muitų vertė, tarifo vidurkio padidėjimas ir Bulgarijos bei Rumunijos įstojimas į ES. Didesnes PVM įplaukas lėmė PVM bazių padidėjimas, kurį kompensavo šiek tiek sumažėjęs vienodas tarifas. Kadangi BNP ištekliai padengia likusius įplaukų reikalavimus, jie taip pat padidėjo proporcingai padidėjusioms biudžeto išlaidoms.

3.1.2.   Biudžeto koregavimai

Biudžeto koregavimai apima 2006 m. biudžeto perteklių (1 848 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atimant nuosavųjų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti Bendrijai kitais metais, taigi tai yra 2007 m. įplaukos. Tarybos sprendimu 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavųjų išteklių sistemos, Jungtinei Karalystei suteikiama biudžeto disbalanso korekcija. Kadangi šią sumą finansuoja kitos valstybės narės, grynojo poveikio biudžeto ar ekonominiam rezultatui būti neturėtų. Tačiau 57 mln. EUR suma, įtraukta į šią išlaidų kategoriją, yra biudžeto tikslams naudotų euro keitimo kursų (žr. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 3 dalį) ir keitimo kursų, galiojusių tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko tuos mokėjimus, skirtumas.

3.2.   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 | 2006 |
| Baudos | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 93 | 50 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 10 | (22) |
| Decentralizuotas valdymas | | 133 | 8 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 577 | 1 244 |
| Jungtinis valdymas | | 1 | 16 |
| Iš viso | | 814 | 1 296 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 3.2.4 | | |
| Personalas | | 908 | 856 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 26 | 23 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 181 | 103 |
| Iš viso | | 1 115 | 982 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 3.2.5 | | |
| Koregavimai (atidėjiniai) | | 23 | 43 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | | 276 | 111 |
| Kita | | 879 | 2 024 |
| Iš viso | | 1 178 | 2 178 |
| Iš viso | | 9 080 | 8 368 |

Mln. EUR

Pastaba

2007

2006

Baudos

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Išlaidų susigrąžinimas

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

93

50

Netiesioginis centralizuotas valdymas

10

(22)

Decentralizuotas valdymas

133

8

Pasidalijamasis valdymas

577

1 244

Jungtinis valdymas

1

16

Iš viso

814

1 296

Įplaukos iš administracinių operacijų

3.2.4

3.2.4

Personalas

908

856

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

26

23

Kitos administracinės įplaukos

181

103

Iš viso

1 115

982

Įvairios veiklos įplaukos

3.2.5

3.2.5

Koregavimai (atidėjiniai)

23

43

Pelnas iš valiutos keitimo

276

111

Kita

879

2 024

Iš viso

1 178

2 178

Iš viso

Iš viso

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1.   Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Į pirmiau nurodytą sumą neįtraukta 899 mln. EUR bauda dėl užsitęsusio antikonkurencinio elgesio, apie kurią 2008 m. vasario mėn. Europos Komisija pranešė vienai programinės įrangos bendrovei. Ta pati bendrovė, kuriai 2006 m. buvo skirta 280 mln. EUR bauda, o 2004 m. kovo mėn. 497 mln. EUR bauda, pateikė apeliacinį skundą dėl dabartinės baudos.

3.2.2.   Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos susijusios su 232 mln. EUR pieno mokesčių (2006 m. 436 mln. EUR) ir 2 402 mln. EUR cukraus mokesčių (2006 m. 1 259 mln. EUR). Pieno mokesčiai iš esmės yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas — skirti nuobaudas pieno gamintojams, kurie viršija savo referencinius kiekius. Kadangi ji nesusieta su ankstesniais Komisijos mokėjimais, ji iš esmės laikoma specialios paskirties įplaukomis. Cukraus mokesčiai yra susiję su restruktūrizavimo fondu, kurį pasitelkus, cukraus sektoriaus reforma sumažinta cukraus vidaus kaina — taip siekiama sumažinti ES kainos ir tarptautinės kainos skirtumą. Siekiant paraginti mažiau konkurencingus cukraus gamintojus palikti rinką, sukurtas savifinansavimo restruktūrizacijos fondas, finansuojamas iš įplaukų, surinktų iš cukraus gamintojams taikomo laikinojo mokesčio, kurios laikomos asignuotosiomis įplaukomis. Numatyta, kad schema truks ketverius metus. Ji laikoma specialios paskirties įplaukomis.

3.2.3.   Išlaidų susigrąžinimas

Šiai kategorijai priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir kurie įtraukti į Komisijos apskaitos sistemą, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba išanalizavus, ar jos atitinka reikalavimus, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Šiai kategorijai taip pat priskiriamas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusių metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio. Tačiau šioje kategorijoje neparodomas visas dėl EB išlaidų pateiktų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti mastas, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkančių lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis EB apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos. Daugiau informacijos apie neteisėtų išmokų susigrąžinimą pateikiama E.6 skirsnyje.

E.6

Išlaidų susigrąžinimas. Pasidalijamasis valdymas

Į šią subkategoriją įtrauktą bendrą 577 mln. EUR sumą sudaro 500 mln. EUR Europos žemės ūkio garantijų fondų (EŽŪGF) ir 77 mln. EUR struktūrinių fondų vykdomai veiklai.

a)   Žemės ūkis, EŽŪGF

Su žemės ūkiu susijusios sumos, priskiriamos šiai kategorijai ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 500 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų, t. y. 532 mln. EUR, atėmus 172 mln. EUR sukauptų pajamų sumažėjimą metų pabaigoje, |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų, t. y. 532 mln. EUR, atėmus 172 mln. EUR sukauptų pajamų sumažėjimą metų pabaigoje,

| — | per metus susigrąžintos kompensacijos dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų, kuriuos deklaravo valstybės narės, t. y. 247 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

per metus susigrąžintos kompensacijos dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų, kuriuos deklaravo valstybės narės, t. y. 247 mln. EUR,

| — | nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimas, t. y. 107 mln. EUR (902 mln. EUR 2007 m. pabaigoje, palyginti su 1 009 mln. EUR 2006 m. pabaigoje) — taip pat žr. E.2.10.2.2 pastabą. |
| --- | --- |

—

nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimas, t. y. 107 mln. EUR (902 mln. EUR 2007 m. pabaigoje, palyginti su 1 009 mln. EUR 2006 m. pabaigoje) — taip pat žr. E.2.10.2.2 pastabą.

E.2.10.2.2

2007 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF išlaidų suma, kuri ateityje pabaigus auditus, kurie dar nebaigti, turi būti koreguotina, iš viso sudaro 1,5 mlrd. EUR. Ši suma parodoma kaip neapibrėžtasis turtas nebalansiniuose straipsniuose (žr. E.5.4.1 pastabą).

E.5.4.1

b)   Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinimas siekė 77 mln. EUR. Atitinkamos 2006 m. sumos buvo 483 mln. EUR didesnės nei einamaisiais metais. Pagrindinė priežastis — Komisijos sprendimas, kuriuo sumažinta iš ERPF teikiama pagalba vienai valstybei narei ir 2006 m. 418 mln. EUR buvo apskaityta kaip pajamos.

Į šią subkategoriją įtraukiami Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, siekiant susigrąžinti 113 mln. EUR neteisėtų ankstesnių metų išlaidų, vykdomasis raštas 6 mln. EUR, susijusių su Solidarumo fondu, išieškoti ir (42) mln. EUR sukauptų pajamų pokytis metų pabaigoje. Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašė valstybės narės, išleistos neteisėtai, |
| --- | --- |

—

oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašė valstybės narės, išleistos neteisėtai,

| — | koregavimai pabaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei, |
| --- | --- |

—

koregavimai pabaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei,

| — | susigrąžintų sumų išmokėjimas po pabaigimo, baigus teisinės procedūros metu nebaigtas procedūras. |
| --- | --- |

—

susigrąžintų sumų išmokėjimas po pabaigimo, baigus teisinės procedūros metu nebaigtas procedūras.

2007 m. pateiktus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kurių tikslas — iš viso susigrąžinti 119 mln. EUR išlaidų, galima suskirstyti taip: 6 mln. EUR susiję su Solidarumo fondu, 6 mln. EUR su finansinėmis korekcijomis, dėl kurių sprendimas priimtas 2006 m., 18 mln. EUR su finansinėmis korekcijomis, dėl kurių sprendimas priimtas 2007 m., ir 89 mln. EUR susiję su vykdomaisiais raštais sumoms išieškoti, kurie neklasifikuojami kaip finansinės korekcijos. Kiti dėl struktūrinių veiksmų pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti yra susiję su išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimu, t. y. 35 mln. EUR, iš kurių 20 mln. EUR susiję su finansinėmis korekcijomis, dėl kurių sprendimas priimtas 2007 m. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

2,9 mlrd. EUR suma, susijusi su galimomis finansinėmis korekcijomis, kuri šiuo metu susigrąžinama iš valstybių narių, parodoma kaip neapibrėžtasis turtas (žr. E.5.4.1 pastabą).

E.5.4.1

Išlaidų susigrąžinimas. Kitos valdymo rūšys

Į šią subkategoriją įtraukiami Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kurių tikslas — susigrąžinti 194 mln. EUR ankstesnių metų nepagrįstai išmokėtų sumų, ir 52 mln. EUR sukauptų pajamų pokytis metų pabaigoje. Kiti išlaidų susigrąžinimai, kai taikomos kitos valdymo rūšys, susiję su išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimu (162 mln. EUR). Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

3.2.4.   Administracinių operacijų įplaukos

Šios įplaukos susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: įmokos į pensijų sistemą ir pajamų mokestis.

3.2.5.   Įvairios veiklos įplaukos

296 mln. EUR suma (2006 m. 358 mln. EUR) susijusi su sumomis, gautomis iš narystės siekiančių šalių. Viena pagrindinių priežasčių, kodėl, palyginti su pernai, sumažėjo įvairios veiklos įplaukos, yra ta, kad praėjusiais metais buvo įtraukta 397 mln. EUR įplaukų suma, susijusi su dėl EŽŪGF gautinų sumų mažesniu vertės sumažėjimu. Be to, praėjusiais metais taip pat buvo įtraukta išskirtinė 778 mln. EUR suma, susijusi su išankstinio finansavimo sumomis, pirmą kartą įtrauktomis į balansą. Atitinkamas įrašas įtraukiamas į šią kategoriją — didžiausia suma, 652 mln. EUR, susijusi su lėšomis, išmokėtomis pagal Šengeno priemonę. 2007 m. atitinkama suma yra 33 mln. EUR.

Valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą, taip pat įtraukiamas į šią kategoriją. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius kita nei euras valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas.

3.5

3.3.   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Išlaidos darbuotojams | 4 289 | 3 998 |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 343 | 348 |
| Kitos administracinės išlaidos | 2 488 | 2 273 |
| Iš viso | 7 120 | 6 619 |

Mln. EUR

2007

2006

Išlaidos darbuotojams

4 289

3 998

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

343

348

Kitos administracinės išlaidos

2 488

2 273

Iš viso

Iš viso

7 120

7 120

6 619

6 619

Tai yra administracinės išlaidos, kurios iš dalies susidaro dėl Bendrijų veiklos ir apima sąnaudas darbuotojams bei sąnaudas, susijusias su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrenginiais (pvz., nusidėvėjimas, priežiūros sąnaudos ir kt.).

3.4.   VEIKLOS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 | 2006 |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 9 504 | 12 273 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 1 185 | 677 |
| Decentralizuotas valdymas | | 1 978 | 1 809 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 89 778 | 90 828 |
| Jungtinis valdymas | | 949 | 34 |
| Iš viso | | 103 394 | 105 621 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Koregavimai (atidėjiniai) | | 260 | 116 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 399 | 126 |
| Kita | | 629 | 940 |
| Iš viso | | 1 288 | 1 182 |
| Iš viso | | 104 682 | 106 803 |

Mln. EUR

Pastaba

2007

2006

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

9 504

12 273

Netiesioginis centralizuotas valdymas

1 185

677

Decentralizuotas valdymas

1 978

1 809

Pasidalijamasis valdymas

89 778

90 828

Jungtinis valdymas

949

34

Iš viso

103 394

103 394

105 621

105 621

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Koregavimai (atidėjiniai)

260

116

Valiutos keitimo nuostoliai

399

126

Kita

629

940

Iš viso

1 288

1 288

1 182

1 182

Iš viso

Iš viso

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1.   Pirminės veiklos išlaidos:

Europos Bendrijų veiklos išlaidas sudaro įvairios finansinės perspektyvos kategorijų išlaidos, jos gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Didžioji išlaidų dalis (87 %) priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip antai EŽŪGF išlaidas ir struktūrinius veiksmus.

Didžiąją dalį veiklos išlaidų sumažėjimo galima paaiškinti tuo, kad nuo 2006 m. kai kurie finansuojami projektai buvo užbaiginėjami, o kitų pažanga buvo mažesnė, nei numatyta 2006 m. Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, dėl pirmiau minėtų priežasčių 4,5 mlrd. EUR sumažėjo su struktūriniais veiksmais, pirmiausia ERPF, susijusios išlaidos. Šį sumažėjimą iš dalies kompensavo 3,3 mlrd. EUR padidėjusios žemės ūkio išlaidos, kurias lėmė naujo kaimo plėtros fondo — Europos kaimo plėtros fondo (EKPF) — įkūrimas.

2,7 mlrd. EUR sumažėjusias tiesioginio centralizuoto valdymo išlaidas iš dalies kompensuoja 0,9 mlrd. EUR padidėjusios jungtinio valdymo išlaidos. Likusį sumažėjimą taip pat galima paaiškinti pirmiau nurodytomis priežastimis, t. y. tuo, kad kai kurie projektai buvo užbaiginėjami, o kai kurių pažanga buvo mažesnė, nei numatyta 2006 m.

3.4.2.   Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus dėl toliau 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius kita nei euras valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, — jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.6

Į subkategoriją „Kita“ įtrauktos išankstinio finansavimo korekcijos bei nurašytos ir (arba) prarastos dėl Komisijos skolininkų sumos. Taip pat įtraukta 224 mln. EUR suma dėl konsoliduotos agentūros — ji susijusi su programos CARDS įgyvendinimu Kosove, Serbijoje ir Juodkalnijoje.

3.5.   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų) | 6 | 6 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 33 | 43 |
| Iš pavėluotų mokėjimų | 81 | 65 |
| Iš apsikeitimo sandorių | 19 | 20 |
| Iš parduoti turimo turto | 97 | 92 |
| Iš paskolų | 106 | 96 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 263 | 123 |
| Kita | 12 | 1 |
| Iš viso | 611 | 440 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 6 | 25 |
| Finansinio turto vertės sumažėjimo atstatymas | 1 | 2 |
| Kita | 23 | 104 |
| Iš viso | 30 | 131 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 24 | 43 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | 3 | 1 |
| Iš viso | 674 | 621 |

Mln. EUR

2007

2006

Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų)

Dividendų pajamos

6

6

6

6

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

33

43

Iš pavėluotų mokėjimų

81

65

Iš apsikeitimo sandorių

19

20

Iš parduoti turimo turto

97

92

Iš paskolų

106

96

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

263

123

Kita

12

1

Iš viso

611

611

440

440

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

6

25

Finansinio turto vertės sumažėjimo atstatymas

1

2

Kita

23

104

Iš viso

30

30

131

131

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

24

24

43

43

Pelnas iš valiutos keitimo

Pelnas iš valiutos keitimo

3

3

1

1

Iš viso

Iš viso

674

674

621

621

Bendrijų finansinės pajamas sudaro palūkanos, gautos už paskolas, suteiktas arba iš bendrojo biudžeto, arba iš skolintų lėšų, bei už skolos vertybinius popierius ir išvestines priemones. Palūkanos taip pat uždirbamos už bankų sąskaitose laikomas sumas ir trumpalaikius banko indėlius.

3.6.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuoma | 101 | 102 |
| Apsikeitimo sandoriai | 17 | 16 |
| Pasiskolintos lėšos | 91 | 81 |
| Kita | 5 | 1 |
| Iš viso | 214 | 200 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimai | 11 | 38 |
| Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos | 57 | 55 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 9 | 0 |
| Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai | 15 | 10 |
| Kita | 35 | 23 |
| Iš viso | 127 | 126 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 7 | 0 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 6 | 5 |
| Iš viso | 354 | 331 |

Mln. EUR

2007

2006

Palūkanų išlaidos:

Nuoma

101

102

Apsikeitimo sandoriai

17

16

Pasiskolintos lėšos

91

81

Kita

5

1

Iš viso

214

214

200

200

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimai

11

38

Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos

57

55

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

9

0

Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai

15

10

Kita

35

23

Iš viso

127

127

126

126

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

7

7

0

0

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

6

6

5

5

Iš viso

Iš viso

354

354

331

331

Pagrindinės Europos Bendrijų patiriamos finansinės išlaidos — tai palūkanos, pirmiausia mokamos pagal finansinės nuomos sutartis, taip pat už lėšas, kurios buvo pasiskolintos skolinimo veiklai. Be finansinio turto pardavimo ir vertės nurašymo nuostolių kitos finansinės išlaidos taip pat apima finansinių atidėjinių ir patikėtiniams mokamų valdymo mokesčių koregavimus.

3.7.   ASOCIJUOTOSIOMS ĮSTAIGOMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO PERTEKLIAUS (DEFICITO) DALIS

Remdamosi nuosavybės apskaitos metodu, Bendrijos į savo ekonominio rezultato ataskaitą įtraukia savo asocijuotosios įstaigos EIF ir savo bendrųjų įmonių grynojo pertekliaus dalį (taip pat žr. E.2.3.1 ir E.2.3.2 pastabas).

E.2.3.1

E.2.3.2

3.8.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų paskirstymas pagal Komisijos politikos sritis, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes kategorijas: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita veikla“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, nes ji apima daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima Europos Sąjungos išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi Bendrijų institucijų ir įstaigų funkcionavimui.

Konsoliduotos agentūros įtraukiamos į skirtingas politikos sritis. Kitos institucijos, išskyrus Komisiją, yra suskirstytos pagal konkrečią politikos sritį. Įvairioms politikos sritims nurodomos bendros sumos prieš atliekant konsoliduojamų įstaigų tarpusavio operacijų eliminavimą, o eliminavimas atliekamas bendrai viename stulpelyje.

Reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavieji ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis. Jie pateikiami čia tam, kad būtų galima palyginti grynąjį rezultatą su ekonominio rezultato ataskaita.

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita veikla | Likviduojama EAPB | Kitos institucijos | Konsolidacijos eliminavimas | IŠ VISO |
| Veiklos įplaukos: | | | | | | | |
| Baudos | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Administracinės veiklos įplaukos | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Kitos veiklos įplaukos | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Administracinės išlaidos: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Išlaidos darbuotojams | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Kitos administracinės išlaidos | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Veiklos išlaidos: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Decentralizuotas valdymas | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Pasidalijamasis valdymas | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Jungtinis valdymas | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Kitos veiklos išlaidos | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 112 084 |
| Pagrindinės veiklos perteklius | 9 362 |
| Grynosios finansinės pajamos | 320 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | (2 207) |
| Asocijuotosioms įmonėms ir (arba) bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis | (13) |
| Metų ekonominis rezultatas | 7 462 |

Mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita veikla

Likviduojama EAPB

Kitos institucijos

Konsolidacijos eliminavimas

IŠ VISO

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Baudos

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Žemės ūkio mokesčiai

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Išlaidų susigrąžinimas

Išlaidų susigrąžinimas

611

211

1

0

0

(9)

814

Administracinės veiklos įplaukos

Administracinės veiklos įplaukos

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Kitos veiklos įplaukos

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Išlaidos darbuotojams

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Kitos administracinės išlaidos

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Veiklos išlaidos:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Decentralizuotas valdymas

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Pasidalijamasis valdymas

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Jungtinis valdymas

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Kitos veiklos išlaidos

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

112 084

112 084

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

9 362

9 362

Grynosios finansinės pajamos

320

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(2 207)

Asocijuotosioms įmonėms ir (arba) bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis

(13)

Metų ekonominis rezultatas

Metų ekonominis rezultatas

7 462

7 462

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| Mln. EUR Mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Veiklos įplaukos: | | | | | | | | | |
| Baudos | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Kitos veiklos įplaukos | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Administracinės išlaidos: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Išlaidos darbuotojams | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Veiklos išlaidos: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninė politika | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| Veiklos įplaukos: | | | | | | | | | |
| Baudos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Kitos veiklos įplaukos | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Administracinės išlaidos: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Išlaidos darbuotojams | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Kitos administracinės išlaidos | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Veiklos išlaidos: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Kitos veiklos išlaidos | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

Mln. EUR Mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Administracinių operacijų įplaukos

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Kitos veiklos įplaukos

0

152

0

36

41

207

36

339

19

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Išlaidos darbuotojams

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Kitos administracinės išlaidos

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninė politika

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Išlaidų susigrąžinimas

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Administracinių operacijų įplaukos

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Kitos veiklos įplaukos

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Išlaidos darbuotojams

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Kitos administracinės išlaidos

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Pasidalijamasis valdymas

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Jungtinis valdymas

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Kitos veiklos išlaidos

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Išorės santykiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Veiklos įplaukos: | | | | | | |
| Išlaidų susigrąžinimas | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Kitos veiklos įplaukos | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Administracinės išlaidos: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Išlaidos darbuotojams | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Kitos administracinės išlaidos | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Veiklos išlaidos: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Decentralizuotas valdymas | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Jungtinis valdymas | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Kitos veiklos išlaidos | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

Mln. EUR

Išorės santykiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

61

0

6

142

2

211

Administracinių operacijų įplaukos

25

0

1

0

0

26

Kitos veiklos įplaukos

69

0

(2)

252

0

319

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Išlaidos darbuotojams

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Kitos administracinės išlaidos

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Decentralizuotas valdymas

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Jungtinis valdymas

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Kitos veiklos išlaidos

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ — TARNYBOS IR KITA VEIKLA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kita | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Veiklos įplaukos: | | | | | | | | | | |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Kitos veiklos įplaukos | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Administracinės išlaidos: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Išlaidos darbuotojams | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Kitos administracinės išlaidos | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Veiklos išlaidos: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Kitos veiklos išlaidos | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

Mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kita

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Administracinių operacijų įplaukos

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Kitos veiklos įplaukos

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Išlaidos darbuotojams

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Kitos administracinės išlaidos

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Kitos veiklos išlaidos

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Pinigų srautų informacija suteikia pagrindą įvertinti Bendrijų gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jų poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų lentelė rengiama remiantis netiesioginiu metodu. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas sumas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš sandorių užsienio valiuta, pateikiami Europos Bendrijų atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (Bendrijos nevykdo finansavimo veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla — tai Bendrijų veikla, kuri nėra investicinė veikla. Jai priskiriama didžioji vykdomos veiklos dalis. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jos yra bendrųjų tikslų dalis, taigi ir Bendrijų kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas — dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla — tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos investicinei veiklai. Siekiama parodyti realias Bendrijų atliktas investicijas.

Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos negali panaudoti Bendrijų turimo 5 037 mln. EUR pinigų ir pinigų ekvivalentų likučio. Tai yra pinigai, kurie buvo gauti kaip paskirtų baudų apmokėjimas, kai kita šalis yra apskundusi baudos paskyrimo faktą. Šios sumos aiškiai parodomos kaip „rezervuotos lėšos“, kaip pirmiau aprašyta 2.11 pastaboje.

2.11

5.   NEBALANSINIAI STRAIPSNIAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Gautos garantijos: | 5.1 | | |
| Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| Garantijos, gautos dėl nebaigtų su baudomis susijusių bylų | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Kitos gautos garantijos | 5.1.3 | 784 | 954 |
| Iš viso | | 4 494 | 3 919 |
| Pasirašytos skolinimosi sutartys | 5.2 | 0 | 0 |
| Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Iš viso neapibrėžtojo turto | | 10 650 | 6 670 |

Mln. EUR

Pastaba

2007 12 31

2006 12 31

Gautos garantijos:

Gautos garantijos:

5.1

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

5.1.1

1 147

1 182

Garantijos, gautos dėl nebaigtų su baudomis susijusių bylų

5.1.2

2 563

1 783

Kitos gautos garantijos

5.1.3

784

954

Iš viso

4 494

3 919

Pasirašytos skolinimosi sutartys

Pasirašytos skolinimosi sutartys

5.2

0

0

0

0

Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose

Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Kitas neapibrėžtasis turtas

Kitas neapibrėžtasis turtas

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Iš viso neapibrėžtojo turto

Iš viso neapibrėžtojo turto

10 650

10 650

6 670

6 670

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR BŪSIMO FINANSAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Neapibrėžtieji įsipareigojimai | Pastaba | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Suteiktos garantijos: | 5.5 | | |
| EIB paskoloms suteiktos garantijos | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Kitos suteiktos garantijos | 5.5.2 | 76 | 0 |
| Iš viso | | 15 863 | 14 792 |
| Baudos. apeliacijos Teisingumo Teismui | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| EŽŪGF. Nepriimti Teismo sprendimai | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | 5.9 | 19 | 7 |
| Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų | | 27 702 | 24 094 |
| Būsimo finansavimo įsipareigojimai | Pastaba | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Nepanaudoti įsipareigojimai | 5.10 | 239 | 256 |
| Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Teisiniai įsipareigojimai, susiję su daugiamete veikla | 5.12 | | |
| Struktūriniai veiksmai | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| Protokolai su Viduržemio jūros šalimis | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Žuvininkystės susitarimai | 5.12.3 | 225 | 337 |
| Iš viso | | 386 209 | 597 |
| Įnašai susijusioms organizacijoms | 5.13 | | |
| Nepareikalautas akcinis kapitalas, EBRD | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Nepareikalautas akcinis kapitalas, EIF | 5.13.2 | 553 | 480 |
| Iš viso | | 996 | 923 |
| Veiklos nuomos įsipareigojimai | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Sutartiniai įsipareigojimai | 5.15 | 806 | 567 |
| Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų | | 486 245 | 94 043 |
| Visi neapibrėžtieji ir kiti įsipareigojimai turėtų būti finansuojami ateityje, jei sueina jų mokėjimo terminas, iš Bendrijų biudžeto. Bendrijų biudžetą finansuoja valstybės narės. |

Mln. EUR

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Pastaba

2007 12 31

2006 12 31

Suteiktos garantijos:

Suteiktos garantijos:

5.5

EIB paskoloms suteiktos garantijos

5.5.1

15 787

14 792

Kitos suteiktos garantijos

5.5.2

76

0

Iš viso

15 863

15 863

14 792

14 792

Baudos. apeliacijos Teisingumo Teismui

Baudos. apeliacijos Teisingumo Teismui

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

EŽŪGF. Nepriimti Teismo sprendimai

EŽŪGF. Nepriimti Teismo sprendimai

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

5.9

19

19

7

7

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

27 702

27 702

24 094

24 094

Būsimo finansavimo įsipareigojimai

Pastaba

2007 12 31

2006 12 31

Nepanaudoti įsipareigojimai

Nepanaudoti įsipareigojimai

5.10

239

239

256

256

Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus

Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Teisiniai įsipareigojimai, susiję su daugiamete veikla

Teisiniai įsipareigojimai, susiję su daugiamete veikla

5.12

Struktūriniai veiksmai

5.12.1

385 722

0

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

5.12.2

262

260

Žuvininkystės susitarimai

5.12.3

225

337

Iš viso

386 209

386 209

597

597

Įnašai susijusioms organizacijoms

Įnašai susijusioms organizacijoms

5.13

Nepareikalautas akcinis kapitalas, EBRD

5.13.1

443

443

Nepareikalautas akcinis kapitalas, EIF

5.13.2

553

480

Iš viso

996

996

923

923

Veiklos nuomos įsipareigojimai

Veiklos nuomos įsipareigojimai

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Sutartiniai įsipareigojimai

Sutartiniai įsipareigojimai

5.15

806

806

567

567

Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų

Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų

486 245

486 245

94 043

94 043

Visi neapibrėžtieji ir kiti įsipareigojimai turėtų būti finansuojami ateityje, jei sueina jų mokėjimo terminas, iš Bendrijų biudžeto. Bendrijų biudžetą finansuoja valstybės narės.

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

5.1.   GAUTOS GARANTIJOS

5.1.1.   Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Bendrijos reikalauja iš gavėjų, jiems išmokėdamos avansinius mokėjimus (išankstinis finansavimas). Šios rūšies garantijų atveju turi būti nurodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Nominalioji vertė nurodoma kaip neapibrėžtasis turtas. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesni patvirtinimai. Einamoji vertė nurodoma finansinių ataskaitų pastabose.

2007 m. gruodžio 31 d. Komisijos gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė siekia 1 007 mln. EUR, palyginti su 772 mln. EUR einamąja verte. Taip pat žr. E.2.5 ir E.2.9 pastabas, kuriose daugiau paaiškinama apie ilgalaikį ir trumpalaikį išankstinį finansavimą.

E.2.5

E.2.9

5.1.2.   Garantijos, gautos dėl nebaigtų su baudomis susijusių bylų

Tai yra garantijos, kurias pateikė Bendrijų baudos gavėjas, norintis užginčyti šią baudą. Ginčijamos baudos (ir palūkanų) atžvilgiu galima pateikti banko garantiją, užuot atliekant laikiną mokėjimą.

5.1.3.   Kitos gautos garantijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Euratomo paskolos. Trečiųjų šalių garantijos | 474 | 436 |
| Įvykdymo garantijos | 217 | 402 |
| Konkursų metu gautos garantijos | 4 | 5 |
| Vėluojančių mokėjimų garantijos | 6 | 18 |
| Kita | 83 | 93 |
| Iš viso | 784 | 954 |

Mln. EUR

2007 12 31

2006 12 31

Euratomo paskolos. Trečiųjų šalių garantijos

474

436

Įvykdymo garantijos

217

402

Konkursų metu gautos garantijos

4

5

Vėluojančių mokėjimų garantijos

6

18

Kita

83

93

Iš viso

784

784

954

954

Komisija gavo trečiųjų šalių garantų garantijas dėl per Euratomą suteiktų paskolų. Komisija negavo trečiųjų šalių garantijų paskoloms, suteiktoms pagal finansinės pagalbos (MFP) schemą. Tačiau garantijas šioms paskoloms suteikia Garantijų fondas. Kartais reikalaujama įvykdymo garantijų, siekiant užtikrinti, kad Bendrijų finansavimo gavėjai įvykdytų savo sutartyse su Bendrijomis numatytus įsipareigojimus. Kitos garantijos 2007 m. gruodžio 31 d. — tai 73 mln. EUR (2006 m. 83 mln. EUR) suma, susijusi su likviduojamos EAPB gautomis garantijomis dėl suteiktų paskolų (kaip nurodyta susijusiose sutartyse).

5.2.   PASIRAŠYTOS SKOLINIMOSI SUTARTYS

Tai yra skolinimosi sutartys, kurias Bendrijos jau pasirašė, tačiau pagal kurias iki metų pabaigos dar nepasinaudojo skolintomis lėšomis — nei 2007 m., nei 2006 m. gruodžio 31 d. tokių atvejų nebuvo.

5.3.   SUKČIAVIMAS IR PAŽEIDIMAI. STRUKTŪRINIAI VEIKSMAI

Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma galima susigrąžintina suma, kurią gali sumokėti valstybės narės, nustačius, kad buvo su struktūriniais fondais susijusių pažeidimų. Duomenys lentelėje pagrįsti oficialiomis ataskaitomis, kurias valstybės narės pateikė pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1681/94, sumas paskirstant pagal valstybes nares.

Toliau pateikiamoje lentelėje pagal valstybes nares parodytos susigrąžintinos sumos.

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS. SUKČIAVIMO IR PAŽEIDIMŲ ATVEJAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Austrija | 15 | 15 |
| Belgija | 16 | 15 |
| Čekija | 1 | 0 |
| Danija | 10 | 12 |
| Estija | 1 | 0 |
| Suomija | 3 | 3 |
| Prancūzija | 12 | 13 |
| Vokietija | 592 | 580 |
| Graikija | 69 | 65 |
| Vengrija | 1 | 0 |
| Airija | 1 | 2 |
| Italija | 434 | 412 |
| Latvija | 1 | 0 |
| Nyderlandai | 12 | 12 |
| Lenkija | 11 | 1 |
| Portugalija | 83 | 73 |
| Slovakija | 1 | 0 |
| Slovėnija | 0 | 1 |
| Ispanija | 249 | 157 |
| Švedija | 2 | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 178 | 115 |
| Iš viso | 1 692 | 1 477 |

Mln. EUR

Valstybė narė

2007 12 31

2006 12 31

Austrija

15

15

Belgija

16

15

Čekija

1

0

Danija

10

12

Estija

1

0

Suomija

3

3

Prancūzija

12

13

Vokietija

592

580

Graikija

69

65

Vengrija

1

0

Airija

1

2

Italija

434

412

Latvija

1

0

Nyderlandai

12

12

Lenkija

11

1

Portugalija

83

73

Slovakija

1

0

Slovėnija

0

1

Ispanija

249

157

Švedija

2

1

Jungtinė Karalystė

178

115

Iš viso

Iš viso

1 692

1 692

1 477

1 477

Šioje lentelėje pateikti skaičiai parodo teoriškai didžiausią sumą, o ne sumas, kurios faktiškai bus pervestos į Bendrijų biudžetą, dėl šių priežasčių:

| — | Valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus.

| — | Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų susigrąžinimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos atgavimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Komisijos reglamenta Nr. (EB) 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą. |
| --- | --- |

—

Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų susigrąžinimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos atgavimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Komisijos reglamenta Nr. (EB) 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą.

| — | Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose. |
| --- | --- |

—

Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose.

| — | Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Skaičiai šiose lentelėse yra negalutiniai ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2007 m. vasario mėn. pabaigos. Šie skaičiai gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas. |
| --- | --- |

—

Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Skaičiai šiose lentelėse yra negalutiniai ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2007 m. vasario mėn. pabaigos. Šie skaičiai gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas.

Atskirais atvejais sumų susigrąžinimo tikimybės neįmanoma įvertinti pakankamai tiksliai, sprendžiant iš valstybių narių perduotos informacijos. Pagrindiniai pokyčiai nuo 2006 m. susiję su šiuo bylų padidėjimu: Europos socialinio fondo bylos (Italija — 11 mln. EUR); Europos regioninės plėtros fondo bylos (JK — 40 mln. EUR, Ispanija — 109 mln. EUR, Lenkija — 10 mln. EUR, Vokietija — 10 mln. EUR); Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (JK — 23 mln. EUR) ir Sanglaudos fondo bylos (Ispanija — 30 mln. EUR). Su Europos socialinio fondo bylomis susijusios sumos, kurias turi sumokėti Ispanija, sumažėjo 50 mln. EUR, palyginti su 2006 m.

Į šią kategoriją taip pat įtraukta 9 mln. EUR suma, susijusi su EŽŪOGF Orientavimo skyriaus 1994–1999 m. sumomis.

5.4.   KITAS NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

Didelė EB išlaidų dalis pagal savo pobūdį yra negalutinė, nes dėl kontrolės ir patikimo finansų valdymo, Komisija išsaugo teisę į auditą, kontrolę, apskaitytų lėšų išmokėjimą prieš skelbiant išlaidas galutinėmis. Taigi, iki tol, kol atitinkama suma, projektas ar programa paskelbiami atitinkantys visus atitinkamos sutarties ir (arba) reglamento reikalavimus, išlieka galimybė susigrąžinti lėšas iš jų gavėjų arba sumažinti būsimas išmokas. Komisija turi teisę vykdyti patikras po galutinio išmokėjimo ir prireikus susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas.

5.4.1.   Kiekybiškai įvertintos sumos

Kiek tai susiję su žemės ūkiu ir kaimo plėtra, valstybių narių deklaruotos sumos išlieka negalutinėmis iki tol, kol patvirtinamos metinės ataskaitos, iš esmės iki N+1 balandžio 30 d. remiantis metiniu patvirtinimu ir Komisijos peržiūra. Remdamasi sprendimais dėl atitikties, Komisija taip pat gali daryti finansines korekcijas, bet tik ne ilgesniu nei 24 mėnesių laikotarpiu iki pradedamas vykdyti konkrečios valstybės narės deklaruotų tam tikros srities išlaidų auditas. Todėl 1 515 mln. EUR suma čia įtraukiama kaip neapibrėžtasis turtas, t. y. apskaičiuotos sumos, gautinos pagal sprendimus dėl atitikties finansinių korekcijų žemės ūkio srityje dėl tam tikrų 2001–2006 m. laikotarpiu deklaruotų išlaidų auditų. Kadangi sumos dar nėra galutinės, jos neparodomos balanse.

Šiais metais 2,9 mlrd. EUR suma taip pat buvo įtraukta kaip neapibrėžtasis turtas dėl galimų finansinių korekcijų, su kuriomis susijusios sumos bus susigrąžintos iš valstybių narių. Ši suma pagrįsta Komisijos ir Europos Audito Rūmų audito metu nustatytais faktais, į kuriuos atsižvelgdami generaliniai direktoratai imasi tolesnių veiksmų. 2007 m. sąskaitų uždarymo metu tai yra geriausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po audito, į taisomųjų veiksmų planų įgyvendinimą ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos. Ši suma gali keistis po sustabdymų ir finansinių korekcijų procedūros, pagal kurią valstybėms narėms suteikiama galimybė vykstant bylos nagrinėjimui pateikti papildomų įrodymų savo prašymams pagrįsti.

5.4.2.   Kiekybiškai neįvertintos sumos

Dalyvių garantijų fondas

Dalyvių garantijų fondas (DGF) yra savitarpio paramos priemonė pagal Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP). Pirminis fondo tikslas — padengti Bendrijų ir dalyvių finansinę riziką, patirtą įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, savo kapitalą ir interesus, kuriais užtikrinama veikla. Visi netiesioginių veiksmų, t. y. dotacijos, dalyviai, prisideda prie fondo kapitalo tol, kol trunka tam tikras veiksmas. Taigi jie yra DGF savininkai. Komisija atstovauja Bendrijoms kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pasibaigus netiesioginiams veiksmams dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių gavėjų DGF patiria nuostolių — tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo.

Dalyvių garantijų fondas garantuoja tiek Bendrijų, tiek dalyvių finansinius interesus. DGF galima laikyti neapibrėžtuoju Bendrijų turtu, tačiau neapibrėžtojo turto suma priklausys nuo to, ar įvyks, ar neįvyks neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Taigi šiuo metu šio turto negalima patikimai įvertinti. Todėl jokia suma neparodoma kaip neapibrėžtasis turtas. 2007 m. gruodžio 31 d. duomenimis, dalyvių įnašai į DGF iš viso sudarė 38 mln. EUR.

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

5.5.   SUTEIKTOS GARANTIJOS

5.5.1.   Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavųjų išteklių

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rizikos pasidalijimas 2007 12 31 | Rizikos nesidalijimas 2007 12 31 | Neapmokėta 2007 12 31
  Iš viso | Neapmokėta 2006 12 31 |
| Viešoji institucija | Privačioji bendrovė |
| 65 % garantija | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| 70 % garantija | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| 75 % garantija | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| 100 % garantija | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| Iš viso | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

Mln. EUR

Rizikos pasidalijimas 2007 12 31

Rizikos nesidalijimas 2007 12 31

Neapmokėta 2007 12 31

Iš viso

Neapmokėta 2006 12 31

Viešoji institucija

Privačioji bendrovė

65 % garantija

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

70 % garantija

191

2 799

235

3 225

3 747

75 % garantija

0

1 116

129

1 245

1 487

100 % garantija

0

886

293

1 179

1 518

Iš viso

Iš viso

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

Garantijos iš Bendrijų biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavųjųjų išteklių trečiosioms šalims 2007 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau Bendrijų garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų aukščiausios nustatytos ribos procentinės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Neviršijus šios aukščiausios nustatytos ribos, Bendrijų garantija taikoma visai sumai. 2007 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma siekė 15 787 mln. EUR (2006 m. 14 792 mln. EUR), todėl ji yra didžiausia Bendrijų rizika.

Paskoloms, kurioms taikoma Bendrijų biudžeto garantija, EIB taip pat gauna garantijas iš trečiųjų šalių (valstybės, viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų); šiais atvejais Komisija yra antrinis garantas. Bendrijų biudžeto garantija apima tik pagal politinę „rizikos pasidalijimo“ kategoriją suteiktų garantijų riziką. Kitą riziką, jei pirminis garantas nesilaiko įsipareigojimų, dengia EIB. Kalbant apie „rizikos nesidalijimo“ kategorijos garantijas, visa rizika, jeigu pirminis garantas nesilaiko savo įsipareigojimų, dengiama iš Bendrijų biudžeto. Jeigu pirminis garantas yra viešosios valdžios institucija, ta rizika paprastai yra tik politinė rizika, bet kai garantiją suteikia įstaiga arba privačioji bendrovė, iš Bendrijų biudžeto taip pat galėtų būti padengiama komercinė rizika.

5.5.2.   Kitos suteiktos garantijos

Pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė reikalavimus atitinkantiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR — iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą.

Komisija užblokavo 34 mln. EUR sumą kaip „Kapitalo paskirstymas“. Šis kapitalo paskirstymas dengia nenumatytus paskolų ir garantijų, kurias pagal RPFP suteikė EIB, nuostolius. Tai didžiausias nuostolis, kurį Komisija galėtų patirti, jeigu nebūtų įvykdyti suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai. Tai yra aukščiausia garantijos, kurią Komisija suteikė pagal RPFP, riba. Todėl EB šią sumą laiko neapibrėžtuoju įsipareigojimu.

Kaip programos MEDA dalį Komisija, pasitelkusi specialų fondą, sukūrė garantijų mechanizmą, kuris bus naudingas dviems Maroko organizacijoms: Caisse Centrale de Garantie ir Fonds Dar Ad-Damane. 2007 m. gruodžio 31 d. bendra kredito priemonių suma buvo 1 050 mln. MAD, iš kurios 465 mln. MAD (41 mln. EUR) priskiriama Komisijos garantijai.

Caisse Centrale de Garantie

Fonds Dar Ad-Damane

5.6.   BAUDOS

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus pateikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos (309 mln. EUR) įtrauktos į metų ekonominį rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.7.   EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacijų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės. Į balansą (žr. E.2.13 pastabą) kaip ilgalaikis atidėjinys įtrauktas tikėtinų mokėtinų sumų įvertis (216 mln. EUR).

E.2.13

5.8.   SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

Ši kategorija susijusi su šiuo metu Bendrijoms pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir įvertintomis teisinėmis išlaidomis. Toliau trumpai apibūdinamos reikšmingiausios sumos.

| — | Ieškinys, pateiktas 2003 m. birželio mėn. dėl Komisijos priimto sprendimo. Pradinis ieškinys buvo 518 mln. GBP sumai. Komisija tripliką pateikė 2005 m. vasario mėn. 2008 m. gegužės mėn. ieškinys sumažintas iki 257 mln. GBP. Tikimasi, kad sprendimas bus priimtas vėliau 2008 m. |
| --- | --- |

—

Ieškinys, pateiktas 2003 m. birželio mėn. dėl Komisijos priimto sprendimo. Pradinis ieškinys buvo 518 mln. GBP sumai. Komisija tripliką pateikė 2005 m. vasario mėn. 2008 m. gegužės mėn. ieškinys sumažintas iki 257 mln. GBP. Tikimasi, kad sprendimas bus priimtas vėliau 2008 m.

| — | Ieškinys dėl žalos atlyginimo, pateiktas 2003 m. spalio mėn. dėl Komisijos priimto sprendimo. Ieškinio vertė — 1 664 mln. EUR. Pirmosios instancijos teismas priėmė sprendimą šioje byloje 2007 m. liepos mėn., dėl kurio Komisija turi atlyginti žalą. Tačiau Teismas šios žalos kiekybiškai neįvertino. Dar turi būti paskirtas nepriklausomas ekspertas ir nėra patikimo žalos įvertinimo. Be to, vis dar nagrinėjama Komisijos apeliacija dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo. Atsižvelgiant į šiuos neapibrėžtumo elementus, laikomas pradinio ieškinio vertę atitinkantis neapibrėžtasis įsipareigojimas. |
| --- | --- |

—

Ieškinys dėl žalos atlyginimo, pateiktas 2003 m. spalio mėn. dėl Komisijos priimto sprendimo. Ieškinio vertė — 1 664 mln. EUR. Pirmosios instancijos teismas priėmė sprendimą šioje byloje 2007 m. liepos mėn., dėl kurio Komisija turi atlyginti žalą. Tačiau Teismas šios žalos kiekybiškai neįvertino. Dar turi būti paskirtas nepriklausomas ekspertas ir nėra patikimo žalos įvertinimo. Be to, vis dar nagrinėjama Komisijos apeliacija dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo. Atsižvelgiant į šiuos neapibrėžtumo elementus, laikomas pradinio ieškinio vertę atitinkantis neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Kitos sumos yra susijusios su ginčais su tiekėjais, rangovais ir buvusiais darbuotojais. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti pakankamai sunkų institucijos padarytą teisinės normos, asmenims suteikiančios teises, pažeidimą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesioginį priežastinį ryšį tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.9.   KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

Pagrindinė suma, įtraukta į šią kategoriją, yra galimas įsipareigojimas, įvertintas 5 mln. EUR ir susijęs su tam tikrų ligų likvidavimo išlaidomis, kurias gali prireikti padengti iš Komisijos biudžeto.

BŪSIMO FINANSAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

5.10.   NEPANAUDOTI ĮSIPAREIGOJIMAI

Tai yra skolinimo ir nuosavo kapitalo investavimo susitarimai, kuriuos Komisija sudarė su likviduojama EAPB (kurie neįtraukti į neįvykdytus įsipareigojimus), tačiau kuriais kita šalis dar nepasinaudojo iki metų pabaigos.

5.11.   ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. 2007 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma buvo 138 740 mln. EUR. Suma, atskleista kaip būsimas finansuotinas įsipareigojimas, yra šis neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2007 m. ekonominio rezultato ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas, taigi iš viso gaunama 95 992 mln. EUR suma.

Neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai yra įprastinės daugiamečių programų egzistavimo pasekmės. Siekiant tiksliau pateikti šios sumos sandarą, buvo nuspręsta atskirai nustatyti seniausius įsipareigojimus arba tokius įsipareigojimus, kurių atžvilgiu nevyko jokių pokyčių. Todėl buvo apibrėžta sąvoka „galimai netaisyklingi neįvykdyti įsipareigojimai“. Tokius įsipareigojimus sudaro įsipareigojimai, kurie tenkina vieną iš šių dviejų sąlygų:

| — | įsipareigojimas yra daugiau kaip penkerių metų arba |
| --- | --- |

—

įsipareigojimas yra daugiau kaip penkerių metų arba

| — | šio įsipareigojimo atžvilgiu pastaruosius dvejus metus nebuvo pastebėta jokių apskaitos operacijų (mokėjimo arba panaikinimo). |
| --- | --- |

—

šio įsipareigojimo atžvilgiu pastaruosius dvejus metus nebuvo pastebėta jokių apskaitos operacijų (mokėjimo arba panaikinimo).

Bendruose 2002 m. ir 2003 m. lapkričio mėn. pareiškimuose Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžė būtinybę palaipsniui panaikinti šiuos galimai netaisyklingus neįvykdytus įsipareigojimus. Todėl kiekvienų finansinių metų pradžioje nustatomi ir atskirai analizuojami šią apibrėžtį atitinkantys įsipareigojimai. Šie įsipareigojimai skirstomi į 8 skirtingas kategorijas pagal nustatytą hipotetinį atvejį. Labai svarbu pažymėti, kad tarnybos daugumą įsipareigojimų, atitinkančių galimai netaisyklingų neįvykdytų įsipareigojimų kriterijų, klasifikuoja kaip įprastus įsipareigojimus arba dar nebaigtas vykdyti sutartis (nepaisant to, kad jau praėjo reikiamos sąskaitos apmokėjimo ir (arba) patvirtinamųjų dokumentų pateikimo terminas). Metinės galimai netaisyklingų neįvykdytų įsipareigojimų procedūros tikslas — sumažinti nepagrįstų neįvykdytų įsipareigojimų dalį, išnagrinėjant kiekvieną galimai netaisyklingą įsipareigojimą, atnaujinant tarnybų taikomą klasifikaciją ir užtikrinant, kad su sutartimis, kurias galima užbaigti, susiję įsipareigojimai būtų faktiškai eliminuojami.

5.12.   TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI, SUSIJĘ SU DAUGIAMETE VEIKLA

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad Komisija nusprendė prisiimti ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Ne visose daugiametėse programose yra įsipareigojimų, kuriuos reikėtų įtraukti į šią kategoriją, kadangi išlaidos per ateinančius metus priklauso nuo metinių biudžeto valdymo institucijos sprendimų arba atitinkamų taisyklių pakeitimų.

5.12.1.   Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje (perspektyvoje) numatytomis sumomis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinė perspektyva
  (A) | Prisiimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai be biudžetinių įsipareigojimų
  (= B - C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (= A - C) |
| Sanglaudos politikos fondai | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Gamtos ištekliai | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| Iš viso | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

Mln. EUR

2007–2013 m. finansinė perspektyva

(A)

Prisiimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai be biudžetinių įsipareigojimų

(= B - C)

Didžiausias įsipareigojimas

(= A - C)

Sanglaudos politikos fondai

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Gamtos ištekliai

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

1 629

1 629

285

1 344

1 344

Iš viso

Iš viso

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

Struktūriniai veiksmai rodo 2007–2013 m. laikotarpiui planuojamą pagalbą. 2007 m. prasidėjo naujas finansinės programos laikotarpis, kurio pobūdis ir tikslai skiriasi nuo ankstesniojo laikotarpio. Kadangi tai naujo laikotarpio pradžia, teisiniai įsipareigojimai yra gana reikšmingi, ypač palyginti su 2006 m., kai nebuvo rodytinų sumų, nes 2006 m. gruodžio 31 d. nebuvo neįvykdytų įsipareigojimų.

5.12.2.   Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Įsipareigojimai, prisiimti pagal finansinius protokolus su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros šalimis. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutraukiamos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

5.12.3.   Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimus sudaro įsipareigojimai, prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl kitų operacijų pagal išorės veiksmų ir žuvininkystės kategorijas, susiję su nustatytu laikotarpiu.

5.13.   ĮNAŠAI SUSIJUSIOMS ORGANIZACIJOMS

Šią sumą sudaro neapmokėti mokėjimai, susiję su nepareikalautu Komisijos pasirašytu kapitalu.

5.13.1.   Nepareikalautas akcinis kapitalas. ERPB

| Mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Iš viso ERPB kapitalo | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 19 794 | 600 |
| Apmokėta | (5 198) | (157) |
| Nepareikalauta | 14 596 | 443 |

Mln. EUR

ERPB

Iš viso ERPB kapitalo

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

19 794

600

Apmokėta

(5 198)

(157)

Nepareikalauta

14 596

443

443

5.13.2.   Nepareikalautas akcinis kapitalas. EIF

| Mln. EUR |
| --- |
| EIF | Iš viso EIF kapitalo | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 2 770 | 691 |
| Apmokėta | (554) | (138) |
| Nepareikalauta | 2 216 | 553 |

Mln. EUR

EIF

Iš viso EIF kapitalo

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

2 770

691

Apmokėta

(554)

(138)

Nepareikalauta

2 216

553

553

2007 m. gegužės 7 d. EIF metiniame visuotiniame akcininkų susirinkime nuspręsta išleisti 1 000 naujų akcijų, identiškų 2 000 esamų akcijų (kiekvienos jų nominali vertė 1 mln. EUR, įmokėta 20 %). Fondo akcininkai turi pasirinkimo teisę savo nuožiūra proporcingai pasirašyti šias naujas akcijas per ketverių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m., o baigiasi 2010 m. Iki 2010 m. birželio 30 d. EIB pasirašys visas akcijas, kurių dar nebus pasirašę kiti akcininkai.

Per 2007 m. EIF akcininkai iš viso pasirašė 770 akcijų, kurių kiekvienos nominali vertė 1 mln. EUR. Vienai akcijai tenkantis akcijų priedas buvo 136 544,84 EUR. Bendrijos pasirašė 91 akciją, kurių 20 % nominalios vertės ir akcijų priedų buvo sumokėta 2007 m. Bendrijų dalyvavimas ribojamas iki 900 akcijų (900 mln. EUR).

5.14.   VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Apibūdinimas | Būsimos išmokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 8 | 12 | 3 | 23 |
| Iš viso | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

Mln. EUR

Apibūdinimas

Būsimos išmokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

268

889

823

1 980

IT medžiaga ir kita įranga

8

12

3

23

Iš viso

Iš viso

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

Ši kategorija apima pastatus ir kitą įrangą, nuomojamus pagal veiklos nuomos sutartis, kurie neatitinka sąlygų, leidžiančių parodyti juos balanso turto pusėje. Nurodytos sumos atitinka įsipareigojimus, kurie dar turi būti apmokėti per sutarčių laikotarpį.

2007 m. ekonominio rezultato ataskaitoje 275 mln. EUR buvo pripažinta veiklos nuomos išlaidomis.

5.15.   SUTARTINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Ši kategorija apima sumas, kurias Europos Bendrijos įsipareigojusios sumokėti ateityje pagal balanso dieną esamas sutartis. Pirmiausia tai daugiametės sutartys, susijusios su tokių paslaugų, kaip saugos, valymo ir kt., teikimu, tačiau kartu tai ir sutartiniai įsipareigojimai, susiję su specialiais projektais, pvz., statybos darbais. Nurodytos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį.

Čia įtrauktas neįvykdytas sutartinis 22 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Tarybos pastato statybos sutartimis, bei 367 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Parlamento statybos sutartimis. Kita čia įtraukta reikšminga suma — tai 348 mln. EUR suma, susijusi su Teisingumo Teismo pastato priestatu Liuksemburge.

6.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ GRĄŽINIMAS

6.1.   ĮVADAS

Nepagrįstai išmokėtų sumų grąžinimas — tai paskutinis kontrolės sistemų procedūros etapas, o šias susigrąžintinas sumas būtina įvertinti, siekiant įrodyti, kad finansai valdomi patikimai. Susigrąžintos sumos paprastai yra išlaidos, įtrauktos į apskaitą ankstesniais metais dėl laiko, kuris praeina nuo mokėjimo dienos iki ex-post audito dienos, ir dėl laiko, būtino prieštaravimų sprendimo procedūroms ir galutinės mokėtinos sumos nustatymui. Žemės ūkio srityje šis laikas dar pratęsiamas, jeigu atitinkama valstybė narė paprašo derinimo procedūros.

ex-post

Tikrindami ES lėšomis finansuojamą projektą auditoriai siekia patikrinti, ar teisingai taikomos finansinės ir sutartinės taisyklės, kurios kartais būna sudėtingos. Nors bet kuriuo ES projekto ar sutarties vykdymo etapu gali pasitaikyti klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo atvejų, labiausiai tikėtina, kad jie bus nustatyti galutiniame etape, t. y. kai gavėjas atsiųs galutinį mokėjimo prašymą.

Šio skyriaus tikslas — apžvelgti nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo procedūrą ir pateikti geriausią bendros sumos įvertį. Europos Komisija įvairiais būdais susigrąžina neteisėtas išmokas, kai yra aiškus finansinės klaidos arba pažeidimo atvejis, kaip paaiškinta toliau. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, kai avansiniai mokėjimai viršija finansines projekto sąnaudas, reikia susigrąžinti nepanaudoto išankstinio finansavimo sumas. Tokie susigrąžinimai nelaikomi susigrąžinimais klaidų arba pažeidimų atvejais ir todėl neįtraukiami į toliau pateiktą analizę.

6.2.   SU PASIDALIJAMUOJU VALDYMU SUSIJUSIŲ NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Europos Komisija ir valstybės narės bendrai valdo apie 80 % biudžeto. Šias pasidalijamojo valdymo išlaidas iš esmės sudaro žemės ūkio, struktūrinių veiksmų ir žuvininkystės išlaidos.

Kai Europos Komisija įgyvendina biudžetą pagal pasidalijamojo valdymo principą, įgyvendinimo užduotys ir atsakomybė, įskaitant reikalavimų neatitinkančių išlaidų korekciją, deleguojamos valstybėms narėms. Todėl jos yra pirmiausia atsakingos už gavėjų padarytų pažeidimų korekciją. Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros vaidmenį: ji tikrina valstybių narių finansų valdymo pakankamumą ir atlieka korekcijas, jeigu nustato, kad valstybė narė pakankamai neapsaugojo EB biudžeto nuo pažeidimų. Tokios korekcijos taip pat gali būti Europos Audito Rūmų atliktų auditų ir patikrinimų arba OLAF tyrimų rezultatas.

Kontrolės grandinė tikrai nebūtų išbaigta be mechanizmo, kuriuo užtikrinama, kad valstybės narės tinkamai atliktų savo darbą ir kuriuo, jeigu jos to nepadaro, būtų imamasi reikiamų finansinių priemonių.

Tam tikrais atvejais, jeigu negalima arba neįmanoma tiksliai apskaičiuoti neteisėtų išlaidų sumos arba kai panaikinti visas minėtas išlaidas būtų neproporcinga, Komisija turi teisę taikyti
  ekstrapoliuotas arba nustatyto dydžio korekcijas
  . Ekstrapoliacija taikoma, kai turima tipinė bylų, susijusių su sistemingais pažeidimais, imtis. Nustatyto dydžio korekcijos taikomos atskirų nusižengimų arba sistemingų pažeidimų atveju, kai finansinio poveikio negalima tiksliai apskaičiuoti, nes jį veikia per didelis kintamųjų skaičius arba jis gali pasireikšti labai įvairiai.

ekstrapoliuotas arba nustatyto dydžio korekcijas

6.2.1   Išlaidų, priskirtinų žemės ūkiui ir kaimo plėtrai, susigrąžinimas

Pagal EŽŪGF ir EKPF, kurie pakeitė EŽŪOGF Garantijų skyrių, susigrąžinimo mechanizmą sudaro ataskaitų patvirtinimas ir su pažeidimais susijusių sumų susigrąžinimas.

Ataskaitų patvirtinimo procedūra

Komisija vykdo ataskaitų patvirtinimo procedūrą, kuri apima kiekvienos mokėjimo agentūros metinį finansinį ataskaitų patvirtinimą ir daugiametį atitikties patvirtinimą, apimantį valstybės narės nurodytų išlaidų atitikimą ES taisyklėms. EŽŪGF atveju visos šitos sumos įtraukiamos į Komisijos ekonominio rezultato ataskaitą kaip įplaukos. EKPF atveju pačių valstybių narių susigrąžintos sumos ir sumos po metinio finansinio ataskaitų patvirtinimo paprastai dar kartą panaudojamos programai.

Finansinis patvirtinimas. Komisija priima metinio ataskaitų patvirtinimo sprendimą, kuriuo ji oficialiai priima mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, pagrįstas valdymo deklaracijomis ir sertifikavimo įstaigų sertifikatais bei ataskaitomis.

Finansinis patvirtinimas.

Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš ES lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos, kurios neatitinka ES taisyklių, taip apsaugant ES biudžetą nuo išlaidų, kurios neturėtų būti jam priskirtos. Todėl atitikties patvirtinimas nėra mechanizmas, kuriuo nepagrįstai išmokėtos sumos tiesiogiai susigrąžinamos iš galutinių gavėjų. Tačiau finansinės korekcijos yra didelė paskata valstybėms narėms gerinti savo valdymo ir kontrolės sistemas ir taip užkirsti kelią galutiniams gavėjams skirtoms nepagrįstai išmokėtoms sumoms arba jas nustatyti ir susigrąžinti. Be to, atitikties korekcija neatleidžia valstybės narės nuo atsakomybės imtis tolesnių veiksmų nustačius pažeidimus, kitaip gali būti pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Nors finansinis patvirtinimas yra metinė procedūra, atitikties patvirtinimas nesusijęs su metiniu ciklu. Jis apima išlaidas, patirtas per daugiau nei vienerius finansinius metus, išskyrus išlaidas, patirtas anksčiau nei prieš 24 mėnesius iki tol, kol Komisija oficialiai praneša valstybei narei apie audito metu nustatytus faktus.

Atitikties patvirtinimu

Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuotų terminų, finansinis patvirtinimas. Kalbant apie svarbiausius EŽŪGF paramos režimus, reglamentuose numatoma, kad valstybės narės turi atlikti mokėjimus gavėjams per tam tikrus terminus. Remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 883/2006 9 straipsniu, tris kartus per metus sistemingai tikrinama, ar laikomasi nustatytų terminų. Jeigu terminų nesilaikoma, Komisija mažina išmokas, atsižvelgdama į tam tikras išmokas specialiais atvejais ir išimtinėmis aplinkybėmis bei į proporcingumo principą. Mažinimai atliekami mėnesio išmokų atžvilgiu ir metiniuose finansiniuose patvirtinimuose. Finansinės korekcijos dėl mokėjimo terminų nesilaikymo laikomos „neigiamais mokėjimais“ ir ekonominio rezultato ataskaitoje apskaitomos kaip išlaidų sumažėjimas.

Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuotų terminų, finansinis patvirtinimas

Su pažeidimais, kuriuos deklaravo valstybės narės, susijusių sumų susigrąžinimas

Valstybės narės turi susigrąžinti dėl pažeidimų prarastas sumas, remdamosi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir procedūromis. Jeigu valstybėms narėms pasiseka iš gavėjų susigrąžinti lėšas, jos perveda susigrąžintas sumas Komisijai ir šios įtraukiamos į ekonominio rezultato ataskaitą kaip įplaukos. Tačiau ne visada lengva susigrąžinti neteisėtai išleistas sumas. Jeigu valstybė narė užtrunka ilgiau kaip ketverius metus, kad susigrąžintų lėšas, arba aštuonerius metus nacionalinių teismų procedūrų prieš gavėją atveju, Komisija priskiria 50 % negrąžintos sumos atitinkamai valstybei narei, taip apsaugodama finansinius ES interesus (vadinamoji 50/50 taisyklė). Tai padaroma vykdant pirmiau aprašytą finansinio patvirtinimo procedūrą. Po šios apskaitos procedūros valstybė narė vis dar turi vykdyti tolesnius susigrąžinimo veiksmus. 50 % susigrąžintų turi būti pervedama į ES biudžetą. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad susigrąžintas sumas leidžiama pervesti Komisijai po to, kai valstybės narės jas sumažina 20 %, kad padengtų savo išlaidas. Bet kokiomis aplinkybėmis Komisija stebi valstybių narių lėšų susigrąžinimo veiksmus. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinimo veiksmų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti, atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją.

6.2.2   Su struktūriniais veiksmais susijusių išlaidų susigrąžinimas

Su šios srities klaidomis, pažeidimais ir sukčiavimo atvejais susijusių sumų susigrąžinimo mechanizmą daugiausia sudaro finansinės korekcijos.

Finansinės korekcijos. Išlaidos, kurios dėl pažeidimų neatitinka finansavimo sąlygų, negali būti įtrauktos į bendrą finansavimą iš ES biudžeto. Šis atmetimas vadinamas finansine korekcija. Tokių korekcijų tikslas — atkurti padėtį, kad 100 % bendram finansavimui pagal struktūrinius veiksmus deklaruotų išlaidų atitiktų taikomas nacionalines ir Bendrijos taisykles bei reglamentus.

Finansinės korekcijos.

Finansinės korekcijos gali būti taikomos po valstybėse narėse atliktų bet kokio kontrolės sistemos lygmens patikrinimų ir auditų arba po Komisijos ar Europos Audito Rūmų atliktų auditų, arba OLAF tyrimų. Valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už gavėjų padarytų pažeidimų finansines korekcijas. Jeigu valstybė narė sutinka taikyti korekciją po savo pačios arba EB atlikto patikrinimo ir audito, ji gali panaikinti neteisėtas išlaidas ir dar kartą panaudoti kitoms išlaidoms pagal atitinkamą programą skirtą EB finansavimą, kuris nesusijęs su operacija arba operacijomis, kurioms taikyta korekcija. Europos Komisija gali priimti oficialų sprendimą taikyti valstybei narei finansines korekcijas, jeigu valstybė narė nepadarė reikiamų korekcijų arba esant dideliems valdymo ir kontrolės sistemų trūkumams, dėl kurių gali atsirasti sistemingų pažeidimų. Pagal Komisijos sprendimą taikoma finansinė korekcija apima atitinkamai programai skirto EB finansavimo sumažinimą. Po savo pačių arba EB atliktų auditų valstybių narių padarytos korekcijos nėra įtraukiamos į Komisijos apskaitos sistemą, o informaciją valstybės narės pateikia kartą per metus. Į EB ataskaitas įtraukiamos tik tos finansinės korekcijos, kurios atliekamos pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba kai sumažinama galutinė išmoka.

6.3.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS. Kitos VALDYMO RŪŠYS

Numatyti mechanizmai — vykdomieji raštai sumoms išieškoti arba kitos išmokos sumažinimas. Daug ES projektų vykdomi kelerius metus, o korekcijos paprastai taikomos koreguojant kitus mokėjimo prašymus ir (arba) galutinius mokėjimus po reguliarių patikrų arba nepriklausomo audito sertifikatų nagrinėjimo. Informaciją apie visus susigrąžinimus, kurie atliekami atskaitant sumas iš tolesnių išmokų, t. y. kai dar nepateikiamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, dar nelengva identifikuoti Komisijos apskaitos sistemoje, nes į ataskaitas įtraukta tik koreguotos išmokos suma.

Baigiant vykdyti projektą arba jį užbaigus Europos Komisija taip pat gali taikyti tolesnes korekcijas, remdamasi auditais vietoje, kuriuos atliko ji pati arba Audito Rūmai. Šias korekcijas galima atlikti vėlesniais metais, tuomet bus pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti.

6.4.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ, DĖL KURIŲ NUSPRĘSTA 2007 M., SUSIGRĄŽINIMO ANALIZĖ

Toliau pateikti duomenys pagrįsti kaupimo principu, pagal kurį susigrąžinimas priskiriamas tiems metams, per kuriuos:

| — | pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti arba atliktas sumažintas mokėjimas, |
| --- | --- |

—

pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti arba atliktas sumažintas mokėjimas,

| — | Komisija nusprendė taikyti korekciją arba su tuo sutiko valstybės narės, arba |
| --- | --- |

—

Komisija nusprendė taikyti korekciją arba su tuo sutiko valstybės narės, arba

| — | pagal EŽŪGF ir EKPF valstybės narės deklaravo su pažeidimais susijusią sumą ir ją susigrąžino. |
| --- | --- |

—

pagal EŽŪGF ir EKPF valstybės narės deklaravo su pažeidimais susijusią sumą ir ją susigrąžino.

6.4.1.   Pasidalijamasis valdymas

6.4.1.1.   Išlaidų, priskirtinų žemės ūkiui ir kaimo plėtrai, susigrąžinimas EŽŪGF ir EKPF

Per 2007-uosius kalendorinius metus po finansinių korekcijų Komisija nusprendė susigrąžinti iš valstybių narių 607 mln. EUR sumą, susijusią su EŽŪGF. Be to, tais pačiais metais valstybės narės grąžino Komisijai 247 mln. EUR sumą, susijusią su neteisėtomis išlaidomis, kurias valstybės narės susigrąžino iš lėšų gavėjų. Kalbant apie EKPF, 2007-ieji yra pirmieji šio fondo veiklos metai ir per juos nebuvo susigrąžinta nepagrįstai išmokėtų sumų. Visi šie susigrąžinimai parodomi Komisijos apskaitos sistemoje ir įtraukiami į ekonominio rezultato ataskaitą.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 |
| Finansinės korekcijos, dėl kurių priimtas sprendimas: | |
| Atitikties patvirtinimas | 532 |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 75 |
| Iš viso | 607 |
| Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės | 247 |
| Iš viso | 854 |

Mln. EUR

2007

Finansinės korekcijos, dėl kurių priimtas sprendimas:

Atitikties patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

532

532

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

75

75

Iš viso

607

Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės

247

Iš viso

Iš viso

854

854

Remdamasi sprendimais dėl atitikties, Komisija gali taikyti finansines korekcijas tik išlaidoms, deklaruotoms per ne ilgesnį nei 24 mėnesių laikotarpį iki pradedamas vykdyti konkrečios valstybės narės deklaruotų tam tikros srities išlaidų auditas. Apskaičiuota, kad pagal sprendimus dėl atitikties finansinių korekcijų žemės ūkio srityje, kurie dar turi būti priimti po Komisijos auditų, bus gauta 1,5 mlrd. EUR suma. Tai susiję su tam tikromis išlaidomis, kurios deklaruotos 2001–2007 m. laikotarpiu ir šių finansinių ataskaitų pastabose nurodytos kaip neapibrėžtasis turtas.

6.4.1.2.   Su struktūriniais veiksmais susijusių išlaidų susigrąžinimas

Toliau pateikiamos visos finansinės korekcijos, taikytos programoms po Komisijos audito, Audito Rūmų audito ir pasibaigus dviejų programų laikotarpiams.

IŠ VISO FINANSINIŲ KOREKCIJŲ DĖL 2000–2006 M. PROGRAMŲ/PROJEKTŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso finansinių korekcijų 2006 12 31 | 2007 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo | 2007 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą | Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31 |
| Sanglaudos fondas | 99 | 4 | 0 | 103 |
| EKPF | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESF | 438 | 37 | 0 | 475 |
| ŽOFP | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Iš viso | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

Mln. EUR

Iš viso finansinių korekcijų 2006 12 31

2007 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo

2007 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą

Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31

Sanglaudos fondas

99

4

0

103

EKPF

1 382

179

0

1 561

ESF

438

37

0

475

ŽOFP

0

0

0

0

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

1

0

0

1

Iš viso

Iš viso

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Į duomenis apie EKPF, Sanglaudos fondą ir ESF, nurodytus 2006 m. galutinių ataskaitų pastabų 3.1.4 punkte (iš viso 1 915 mln. EUR), įtrauktos apskaičiuotos sumos, susijusios su EKPF ir Sanglaudos fondu, kurios nurodytos valstybėms narėms skirtuose pradiniuose raštuose pradedant finansinių korekcijų procedūras. Ši suma, kurią iš viso sudaro 20,7 mln. EUR (Sanglaudos fondas — 18,7 mln. EUR, EKPF — 1 mln. EUR, ESF — 1 mln. EUR), dėl laikino pobūdžio yra išskaičiuota iš bendros finansinių korekcijų sumos. EKPF ir Sanglaudos fondo atveju papildomai įtraukta pirmiau nenurodyta 25,7 mln. EUR finansinių korekcijų suma, kuri atitinka 2006 m. arba anksčiau priimtus oficialius Komisijos sprendimus (Sanglaudos fondas — 17,7 mln. EUR, EKPF — 8 mln. EUR).

3.1.4

IŠ VISO FINANSINIŲ KOREKCIJŲ DĖL 1994–1999 M. PROGRAMŲ/PROJEKTŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso finansinių korekcijų 2006 12 31 | 2007 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo | 2007 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą | Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31 |
| Sanglaudos fondas | 202 | 0 | 23 | 225 |
| EKPF | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESF | 340 | 0 | 5 | 345 |
| ŽOFP | 15 | 24 | 0 | 39 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 30 | 4 | 80 | 114 |
| Iš viso | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

Mln. EUR

Iš viso finansinių korekcijų 2006 12 31

2007 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo

2007 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą

Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31

Sanglaudos fondas

202

0

23

225

EKPF

818

4

36

858

ESF

340

0

5

345

ŽOFP

15

24

0

39

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

30

4

80

114

Iš viso

Iš viso

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

EKPF ir Sanglaudos fondo atveju į duomenis, nurodytus 2006 m. galutinių ataskaitų pastabų 3.1.4 punkte (iš viso 1 677 mln. EUR), įtrauktos apskaičiuotos sumos, nurodytos valstybėms narėms skirtuose pradiniuose raštuose pradedant finansinių korekcijų procedūras. Ši suma, kurią iš viso sudaro 300 mln. EUR (Sanglaudos fondas — 58 mln. EUR, EKPF — 242 mln. EUR), dėl laikino pobūdžio yra išskaičiuota iš bendros finansinių korekcijų sumos. Papildomai įtrauktos pirmiau nenurodytos 16 mln. EUR finansinių korekcijų EKPF atžvilgiu ir 10 mln. EUR finansinių korekcijų ESF atžvilgiu, kurios atitinka 2006 m. arba anksčiau priimtus oficialius Komisijos sprendimus, taip pat 2 mln. EUR finansinių korekcijų ŽOFP atžvilgiu.

3.1.4

Toliau pateiktas visų su struktūriniais veiksmais susijusių 2007 m. finansinių korekcijų, kurios sudaro 396 mln. EUR, išskaidymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | EKPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientav. skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: | | | | | | |
| Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Išmokos sumažinimas | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| 1994–1999 m. tarpinė suma | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: | | | | | | |
| Susitarimas panaikinti reikalavimų neatitinkančias išlaidas | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| 2000–2006 m. tarpinė suma | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Iš viso finansinių korekcijų | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

Mln. EUR

EKPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientav. skyrius

Iš viso

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti (7)

7

29

3

3

2

15

52

Išmokos sumažinimas

11

20

2

22

69

124

1994–1999 m. tarpinė suma

1994–1999 m. tarpinė suma

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Susitarimas panaikinti reikalavimų neatitinkančias išlaidas

179

4

37

0

0

220

2000–2006 m. tarpinė suma

2000–2006 m. tarpinė suma

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

Šioje lentelėje nepateikti pačių valstybių narių atliktų struktūrinių fondų išlaidų patikrų rezultatai. Be to, iš valstybių narių bus susigrąžinta 2,9 mlrd. EUR suma, susijusi su galimomis finansinėmis korekcijomis. Ši suma pagrįsta Komisijos ir Europos Audito Rūmų audito metu nustatytais faktais, į kuriuos atsižvelgdami generaliniai direktoratai imasi tolesnių veiksmų. 2007 m. sąskaitų uždarymo metu tai yra geriausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po audito, į taisomųjų veiksmų planų įgyvendinimą ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos.

Su 2007 m. struktūriniais veiksmais susijusių finansinių korekcijų veikla (panaikinimai, susigrąžinimai ir dar neatlikti susigrąžinimai) pagal valstybes nares

Komisija prašo valstybių narių iki kiekvienų metų kovo 31 d. pateikti informaciją apie panaikinimus, susigrąžinimus ir dar neatliktus susigrąžinimus, susijusius su atitinkamų metų struktūriniais veiksmais, taip pat susijusius bendrai visais su struktūriniais fondais bei Bendrijos iniciatyvomis (EKPF, ESF, EŽŪOGF ir ŽOFP), susijusiomis su visu 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. Komisija gavo laikinus duomenis apie 2007 m. panaikinimus ir susigrąžinimus (apie 540 mln. EUR). Jie bus pakoreguoti po to, kai Komisija išsiaiškins tam tikrus klausimus su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Pataisyti duomenys bus nurodyti 19-osios metinės struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaitos, kuri bus parengta vėliau 2008 m., priede. Kiek tai susiję su finansinėmis korekcijomis, kurias, remdamasi savo arba kitų EB įstaigų atliktu auditu, pasiūlė Komisija, tačiau su kuriomis sutiko ir kurias vykdė valstybės narės, gali dubliuotis duomenys apie panaikinimus, apie kuriuos pranešė valstybės narės.

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad šiuo metu Komisija tikrina valstybių narių pateiktą informaciją, remdamasi Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano 6.2 veiksmu (COM (2008) 97). Remiantis šio darbo rezultatais, bus galima padaryti aiškias išvadas, ar duomenys, kuriais remiantis imamasi tolesnių reikiamų veiksmų, siekiant patobulinti finansinių korekcijų informaciją, yra išsamūs ir patikimi.

6.4.2.   Su kitomis valdymo rūšimis susijusių išlaidų susigrąžinimas

Kalbant apie kitas valdymo rūšis, lentelėje pateikiama informacija apie skolas, kurios nustatytos vykdomuosiuose raštuose sumoms išieškoti. Susigrąžinimai, atliekami atskaitant sumas iš tolesnių išmokų, neįtraukti į 2007 m. apskaitą. Siekiant susigrąžinti anksčiau išmokėtas sumas, per metus pateikta vykdomųjų raštų 259 mln. EUR sumai išieškoti. Iš šios sumos 138 mln. EUR suma susijusi su išlaidų susigrąžinimu, o 121 mln. EUR suma — su išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimu. Kiek tai susiję su šia paskutiniąja kategorija, apskaitoje negalima išskirti nepanaudotų avansinių mokėjimų susigrąžinimo sumų ir neteisėtų išlaidų, kurių prašė gavėjas, susigrąžinimo sumų. Tačiau kitaip nei struktūrinių veiksmų atveju, susigrąžinta didžioji išankstinio finansavimo sumos dalis, išskyrus agentūrų dalį, laikoma neteisingai prašytų sumų susigrąžinimu.

| Mln. EUR |
| --- |
| 2007 m. pateikti vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti | 2007 |
| Išorės veiksmai | 178 |
| Vidaus politika | 81 |
| Iš viso | 259 |

Mln. EUR

2007 m. pateikti vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

2007

Išorės veiksmai

178

Vidaus politika

81

Iš viso

Iš viso

259

259

6.5.   2007 M. NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMO SANTRAUKA

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodytas geriausias visos sumos, kurią 2007 m. nuspręsta susigrąžinti, įvertis. Kaip paaiškinta pirmiau, šioje lentelėje nepateikti nei pačių valstybių narių atliktų struktūrinių veiksmų išlaidų patikrų rezultatai, nei visi susigrąžinimai, atlikti atskaitant sumas iš tolesnių išmokų, skirtų išorės veiksmams ir vidaus politikai. Vykdomieji raštai sumoms išieškoti, susiję su išankstinio finansavimo rizika, perdėtai padidinti sumomis, susijusiomis su nepanaudotų avansinių mokėjimų (nesusijusių su neteisėtomis išmokomis) grąžinimu.

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo santrauka

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| EŽŪOGF | | |
| — | finansinės korekcijos |

Mln. EUR

2007

2006

EŽŪOGF

EŽŪOGF

—

finansinės korekcijos

607

839

| — | pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės |
| --- | --- |

—

pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės

247

108

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)

396

807

Vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

Vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

| — | išorės veiksmai |
| --- | --- |

—

išorės veiksmai

178

172

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

81

85

Iš viso

Iš viso

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

EUROPOS KOMISIJOS IŽDO OPERACIJOS

Toliau nurodoma informacija susijusi su iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų savo biudžetą. Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai, skirti biudžeto vykdymui, išdėstyti Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004) ir Finansiniame reglamente (Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavuosius išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavuosius išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus.

| — | Valstybės narės moka nuosavuosius išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia vykdomi eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavuosius išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia vykdomi eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima.

| — | Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba reguliariai perskaičiuojami į eurus (atsižvelgiant į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, kai tai susiję su lėšomis, laikomomis nuosavųjų išteklių sąskaitose). |
| --- | --- |

—

Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba reguliariai perskaičiuojami į eurus (atsižvelgiant į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, kai tai susiję su lėšomis, laikomomis nuosavųjų išteklių sąskaitose).

Be nuosavųjų išteklių sąskaitų Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų vykdyti mokėjimus ir gautų kitokias įplaukas nei valstybių narių įmokos į biudžetą. Visos šios sąskaitos (išskyrus įplaukų sąskaitas) kasdien papildomos, atsižvelgiant į mokėjimus, kurie bus vykdomi iš šių sąskaitų. Visose šiose sąskaitose laikomi minimalūs pinigų likučiai, kad išimtiniais atvejais, jeigu būtų uždelstas finansavimas, būtų galima vykdyti skubius mokėjimus. Likučiai įplaukų sąskaitose reguliariai pervedami į nuosavųjų išteklių sąskaitas arba kitas banko sąskaitas, priklausomai nuo iždo poreikių.

Visi komerciniai bankai, kuriuose Komisija turi banko sąskaitas, atrenkami konkurso būdu. Avansinės sąskaitos atidaromos pagal Finansinio reglamento 63 straipsnio nuostatas, o banko sąskaitos atidaromos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka, siekiant patenkinti susijusius poreikius.

7.1.   VEIKLOS RIZIKA

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai. Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijos aspektus ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Visų pirma jas sudaro:

| — | banko sąskaitų atidarymas ir uždarymas, |
| --- | --- |

—

banko sąskaitų atidarymas ir uždarymas,

| — | finansų sistemų parametrų nustatymas, |
| --- | --- |

—

finansų sistemų parametrų nustatymas,

| — | iždo planavimas ir prognozavimas, |
| --- | --- |

—

iždo planavimas ir prognozavimas,

| — | mokėjimų vykdymas ir pinigų valdymas, |
| --- | --- |

—

mokėjimų vykdymas ir pinigų valdymas,

| — | užsienio valiutos keitimo operacijos, |
| --- | --- |

—

užsienio valiutos keitimo operacijos,

| — | bankų atranka, |
| --- | --- |

—

bankų atranka,

| — | sandorių stebėjimas ir kontrolė bei banko duomenų suderinimas, |
| --- | --- |

—

sandorių stebėjimas ir kontrolė bei banko duomenų suderinimas,

| — | trečiųjų šalių bylų tvarkymas ir kontrolė. |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių bylų tvarkymas ir kontrolė.

7.2.   FINANSINĖ RIZIKA

Valiutos rizika

Nuosavieji ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavųjų išteklių sąskaitose. Jie perskaičiuojami į eurus, kai jų reikia, norint padengti mokėjimus eurais arba retais atvejais, kai jie tiesiogiai naudojami mokėjimams, kurie bus vykdomi ta pačia valiuta.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas kitomis nei eurai ES valiutomis ir JAV doleriais, kad galėtų vykdyti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į vykdytinų mokėjimų sumą. Todėl jų vienos nakties indėlių likučiai yra labai maži ir rodo tik ribotą užsienio valiutos keitimo kurso svyravimo riziką.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavieji ištekliai) gaunamos kitomis nei eurai valiutomis, jos pervedamos į kitas sąskaitas tomis pačiomis valiutomis, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos į eurus ir pervedamos į kitas sąskaitas eurais, atsižvelgiant į iždo poreikius. Avansinės sąskaitos kitomis nei eurai valiutomis papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų tomis pačiomis valiutomis poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

Kredito rizika

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviesiems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos kredito rizikos prasme realios grėsmės Komisijai nekelia.

Nedidelė dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus arba kitas banko operacijas. Paprastai komercinių bankų sąskaitos papildomos reikiamu laiku. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra labai nedidelės (vidutiniškai 100–200 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 30 sąskaitų) ir Komisijos kredito rizika yra nedidelė. Siekiant dar labiau sumažinti kredito riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. Visose sutartyse numatyta galimybė Komisijai iš karto nutraukti sutartį, jeigu sandorio šalies reitingas yra patikslinamas ir tampa mažesnis už minimalų reikalaujamą lygį.

Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti kredito riziką, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos aukščiausios ribos.

Palūkanų normos rizika

Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose ir centriniuose bankuose pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 9 straipsnį, palūkanos neuždirbamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamos ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Daugumos komerciniuose bankuose laikomų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos taikant kintamą palūkanų normą, susijusią su ECB ribine palūkanų norma, kurią ECB taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl Komisija nepatiria palūkanų normos rizikos.

7.3.   LAIKINAI SUMOKĖTŲ BAUDŲ VALDYMAS

Toliau pateikiami duomenys susiję su Europos Komisijos vykdomomis iždo operacijomis, kuriomis administruojamos laikinai sumokėtos baudos (rezervuotos piniginės lėšos).

Valiutos rizika

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, Komisija nepatiria rizikos dėl užsienio valiutos kursų svyravimo.

Kredito rizika

Atrenkant bankus, kuriuose laikomos lėšos, taikomos gairės, o bet kurios vienos sandorio šalies rizika yra ribota. Visos lėšos laikomos einamosiose sąskaitose ir jas galima bet kada panaudoti iš anksto apie tai nepranešus. Bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus bankų indėlių ilgalaikis reitingas turi būti „Moody's“ Aa arba lygiavertis reitingas (t. y. S&P AA- arba „Fitch“ AA-).

Bet kurios vienos sandorio šalies rizika ribojama iki 5 % jos „kapitalo + rezervų + subordinuotųjų paskolų“, kaip nurodyta jos patvirtintose konsoliduotosiose ataskaitose. Ši riba peržiūrima bent kartą per metus. Visose sutartyse numatyta, kad Komisija gali iš karto nutraukti sutartį, jeigu sandorio šalies reitingas yra patikslinamas ir tampa mažesnis už minimalų reikalaujamą lygį.

Palūkanų normos rizika

Visų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos taikant kintamą palūkanų normą, susietą su mažiausia ECB palūkanų norma, kurią jis taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl Komisija nepatiria palūkanų normos rizikos.

SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA BEI GARANTIJŲ FONDAS

Toliau pateikiama informacija yra susijusi su skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP) ir Euratomo bei Garantijų fondo lygmeniu.

makrofinansinės pagalbos (MFP)

Euratomo

Garantijų fondo

7.4.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR RIZIKOS DRAUDIMO VEIKSMAI

MFP ir Euratomas

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, Bendrijos vykdo pagal atitinkamus Euratomo Tarybos (8) sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos naudoja atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

8

Apsidraudimo veiksmų paprastai nesiimama, kadangi skolinimo operacijos finansuojamos „kompensacinėmis“ operacijomis ir kadangi nėra atvirų valiutos pozicijų.

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. E.2.3.3 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17–23 d. bei 2002 m. gegužės 8 d. pakeitimuose.

E.2.3.3

PagrinDINIai konvencijos principai yra suformuluoti taip:

DINI

| — | Garantijų fondas tvarkomas viena valiuta — EURAIS. Fondo investicijos bus atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios valiutos kurso rizikos. |
| --- | --- |

—

Garantijų fondas tvarkomas viena valiuta — EURAIS. Fondo investicijos bus atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios valiutos kurso rizikos.

| — | Turto valdymas bus pagrįstas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomas turtas būtų pakankamai likvidus ir perkeliamas, atsižvelgiant į Garantijų fondo būsimus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

—

Turto valdymas bus pagrįstas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomas turtas būtų pakankamai likvidus ir perkeliamas, atsižvelgiant į Garantijų fondo būsimus įsipareigojimus.

| — | Garantijų fondas gali naudoti visas apsidraudimo nuo rinkos ir palūkanų normos rizikos priemones, kurias jau anksčiau naudojo EIB vertybinių popierių portfelių skyrius. |
| --- | --- |

—

Garantijų fondas gali naudoti visas apsidraudimo nuo rinkos ir palūkanų normos rizikos priemones, kurias jau anksčiau naudojo EIB vertybinių popierių portfelių skyrius.

| — | Vertybinių popierių portfelio valdymas pagrįstas optimalia finansinio turto trukme ir geriausiu įmanomu trumpalaikio ir ilgalaikio turto diversifikavimu, siekiant gauti realios naudos iš palūkanų normų kreivės. Kad būtų galima skubiai pakeisti vertybinių popierių portfelio trukmę, atsižvelgiant į būsimas rinkos sąlygas, investuotojas naudoja, vien tik apsidraudimo tikslais, rinkoje esančias priemones, su kuriomis EIB jau turi reikiamos patirties. |
| --- | --- |

—

Vertybinių popierių portfelio valdymas pagrįstas optimalia finansinio turto trukme ir geriausiu įmanomu trumpalaikio ir ilgalaikio turto diversifikavimu, siekiant gauti realios naudos iš palūkanų normų kreivės. Kad būtų galima skubiai pakeisti vertybinių popierių portfelio trukmę, atsižvelgiant į būsimas rinkos sąlygas, investuotojas naudoja, vien tik apsidraudimo tikslais, rinkoje esančias priemones, su kuriomis EIB jau turi reikiamos patirties.

7.5.   VALIUTOS RIZIKA

Kadangi visas finansinis turtas ir įsipareigojimai išreikšti eurais, užsienio valiutos kursų svyravimas neturi poveikio Bendrijų finansinei pozicijai ir pinigų srautams.

7.6.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Dėl savo skolinimo ir skolinimosi operacijų pobūdžio didelė Bendrijų turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkaninis turtas ir įsipareigojimai.

MFP ir Euratomas

Dėl kintamų palūkanų normomis pasiskolintų lėšų Bendrijos susiduria su pinigų srautų palūkanų normos rizika. Šios pasiskolintos lėšos sudaro apie 93 % visų pasiskolintų lėšų. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Balanso dieną Bendrijos turėjo 1,18 mlrd. EUR kintamų palūkanų paskolų (išreikštų nominaliosiomis vertėmis) (2006 m. 1,32 mlrd. EUR), kurios perkainojamos kas 6 mėnesius. 2007 m. Bendrijos taip pat turi 85 mln. EUR fiksuotų palūkanų paskolų, išreikštų nominaliosiomis vertėmis (2006 m. 85 mln. EUR), kurių galutinis terminas ilgesnis nei penkeri metai.

Garantijų fondas

Garantijų fondo palūkanų normos (rinkos) rizikai valdyti galima naudoti apsidraudimo priemones. Tačiau Komisijos ir EIB susitarimu, kadangi šiuo metu nėra reikšmingos rizikos, apsidraudimo priemonės nėra naudojamos. Kadangi sandoriai ir operacijos atliekami tik eurais, nereikalingas joks kitas apsidraudimas. Garantijų fondo valdomo turto pasiskirstymas 2006 m. ir 2007 m. gruodžio 31 d. (rinkos verte, atėmus sukauptas palūkanas) parodytas lentelėje.

| Mln. EUR |
| --- |
| Segmentai | Fiksuotų palūkanų investicijos | Kintamų palūkanų vertybiniai popieriai | IŠ VISO |
| Iki 3 mėnesių | Nuo 3 mėn. iki 1 metų | Nuo 1 iki 10 metų |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Einamosios sąskaitos | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Trumpalaikiai indėliai, nominalia verte | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| Parduoti turimas turtas | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| Iš viso | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Procentinė dalis | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

Mln. EUR

Segmentai

Fiksuotų palūkanų investicijos

Kintamų palūkanų vertybiniai popieriai

IŠ VISO

Iki 3 mėnesių

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Nuo 1 iki 10 metų

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Einamosios sąskaitos

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Trumpalaikiai indėliai, nominalia verte

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

Parduoti turimas turtas

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

Iš viso

Iš viso

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Procentinė dalis

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

2007 m. gruodžio 31 d. pinigų ir pinigų ekvivalentų (terminuotų indėlių) faktinių palūkanų norma svyruoja nuo 4,12 % iki 4,83 %. Parduoti turimų vertybinių popierių portfelio faktinė palūkanų norma svyruoja nuo 2,94 % iki 5,52 %.

7.7.   KREDITO RIZIKA

Bendrijos susiduria su kredito rizika — t. y. rizika, kad sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos, suėjus apmokėjimo terminui. Kredito rizika valdoma, visų pirma, įsigyjant valstybių garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu. Garantijų fondas išorės veiksmams (9) buvo įkurtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos Sąjungos valstybėse. Siekiant išvengti įstaigos mokėjimų vėlavimo, tokios pasiskolintos lėšos yra apmokamos avansiniais mokėjimais iš Bendrijų biudžeto. Jeigu praėjus trims mėnesiams nuo datos, kai turėjo būti atliktas mokėjimas, yra patvirtinama, kad lėšas gavusi valstybė negali įvykdyti savo įsipareigojimų, avansiniai mokėjimai yra grąžinami į biudžetą iš Išorės veiksmų garantijų fondo.

9

MFP ir Euratomas

Didžiausia Bendrijos patiriama kredito rizika yra susijusi su Bulgarija, Rumunija bei Serbija ir Juodkalnija. Šioms valstybėms suteikta atitinkamai maždaug 27 %, 28 % ir 22 % visos paskolų sumos. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie įtraukti į „bendradarbiavimui patvirtintų bankų sąrašą“ ir turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Garantijų fondas

Garantijų fondo terminuoti indėliai. Sandorio šalių apibūdinimas

Vadovaujantis Bendrijos ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų kredito reitingas negali būti mažesnis kaip A1. Trumpalaikės tarpbankinės investicijos, įskaitant sukauptas palūkanas, 2007 m. gruodžio 31 d. pagal sandorio šalis skirstomos taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| Reitingas | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| Iš viso | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

Mln. EUR

Reitingas

2007 12 31

2006 12 31

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

Iš viso

Iš viso

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Garantijų fondo parduoti turimas turtas. Emitentų apibūdinimas

Emitentų tipas ir jų išleistų vertybinių popierių rinkos vertė, neįskaitant sukauptų palūkanų, 2007 m. gruodžio 31 d. yra tokie:

| Mln. EUR |
| --- |
| Emitentas | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Kiti emitentai AAA | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Viršvalstyb. įstaigos Aaa | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Valst./agentūros A2 | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Valst./agentūros Aa1 | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Valst./agentūros Aa2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Valst./Agentūros Aa3 | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Valst./agentūros A1 | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Valst./agentūros A2 | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Valst./agentūros A3 | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valst./agentūros Baa1 | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valst./agentūros be reitingo | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Iš viso | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

Mln. EUR

Emitentas

2007 12 31

2006 12 31

Kiti emitentai AAA

310

35 %

361

40 %

Viršvalstyb. įstaigos Aaa

5

1 %

15

2 %

Valst./agentūros A2

196

22 %

225

25 %

Valst./agentūros Aa1

72

8 %

58

6 %

Valst./agentūros Aa2

0

0 %

0

0 %

Valst./Agentūros Aa3

81

9 %

67

7 %

Valst./agentūros A1

73

8 %

49

5 %

Valst./agentūros A2

132

15 %

122

13 %

Valst./agentūros A3

4

1 %

10

1 %

Valst./agentūros Baa1

10

1 %

10

1 %

Valst./agentūros be reitingo

0

0 %

0

0 %

Iš viso

Iš viso

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Visi turimi vertybiniai popieriai atitinka šiuos kriterijus:

| — | yra išleisti valstybių narių, Europos Sąjungos, G10 arba viršvalstybinių įstaigų garantuotose įstaigose arba jų nurodymu, |
| --- | --- |

—

yra išleisti valstybių narių, Europos Sąjungos, G10 arba viršvalstybinių įstaigų garantuotose įstaigose arba jų nurodymu,

| — | arba yra išleisti kitos suverenios valstybės, kuriai suteiktas ne mažesnis kaip AA3 reitingas, |
| --- | --- |

—

arba yra išleisti kitos suverenios valstybės, kuriai suteiktas ne mažesnis kaip AA3 reitingas,

| — | arba yra išleisti kito emitento, kuriam suteiktas AAA reitingas. |
| --- | --- |

—

arba yra išleisti kito emitento, kuriam suteiktas AAA reitingas.

7.8.   TIKROJI VERTĖ

Įvertinta MFP ir Euratomo paskolų ir įsiskolinimų tikroji vertė nustatoma naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį. Pagal šį modelį numatomi būsimi pinigų srautai diskontuojami taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. Daroma prielaida, kad įvertinta kintamų palūkanų paskolų tikroji vertė apytiksliai lygi jų apskaitinei vertei, kadangi kas 6 mėnesius atliekamas perkainojimas rinkos palūkanų normomis.

Balanso dieną įvertinta fiksuotų palūkanų paskolų ir įsiskolinimų tikroji vertė atitinkamai lygi 90 mln. EUR (2006 m. 93 mln. EUR) ir 89 mln. EUR (2006 m. 93 mln. EUR), palyginti su atitinkama apskaitine verte, lygia atitinkamai 87 mln. EUR (2006 m. 87 mln. EUR) ir 87 mln. EUR (2006 m. 87 mln. EUR).

7.9.   LIKVIDUMO POZICIJA

Tolesnėje lentelėje pateikiama Garantijų fondo turto ir įsipareigojimų analizė, suskirstant juos į atitinkamas terminų grupes pagal laikotarpius, likusius nuo balanso datos iki sutartimi nustatyto termino. Analizė atlikta remiantis atsargiausiais terminų datų vertinimais. Todėl įsipareigojimų atvejais nurodoma anksčiausia galima grąžinimo data, o turto atvejais — vėliausia galima grąžinimo data. Turtas ir įsipareigojimai, kurie neturi sutartimi nustatyto termino, priskiriami „neapibrėžto termino“ kategorijai.

| Mln. EUR |
| --- |
| Terminas | Iki 3 mėnesių | Nuo 3 mėn. iki 1 metų | Nuo 1 iki 10 metų | Neapibrėžtas terminas | Iš viso |
| Turtas, EUR: |
| Einamosios sąskaitos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Trumpalaikiai indėliai | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| Iš jų: sukauptos palūkanos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Parduoti turimas turtas | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| Iš jo: sukauptos palūkanos | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| Iš viso | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Įsipareigojimai, EUR: |
| Nuosavas kapitalas | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Mokėtinos sumos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Iš viso | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Grynoji likvidumo pozicija 2007 12 31 | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Sukaupta likvidumo pozicija 2007 12 31 | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

Mln. EUR

Terminas

Iki 3 mėnesių

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Nuo 1 iki 10 metų

Neapibrėžtas terminas

Iš viso

Turtas, EUR:

Einamosios sąskaitos

1

0

0

0

1

1

Trumpalaikiai indėliai

248

0

0

0

248

248

Iš jų: sukauptos palūkanos

Iš jų: sukauptos palūkanos

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Parduoti turimas turtas

38

109

754

3

904

904

Iš jo: sukauptos palūkanos

Iš jo: sukauptos palūkanos

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

Iš viso

Iš viso

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Įsipareigojimai, EUR:

Nuosavas kapitalas

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Mokėtinos sumos

1

0

0

0

1

1

Iš viso

Iš viso

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Grynoji likvidumo pozicija 2007 12 31

Grynoji likvidumo pozicija 2007 12 31

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Sukaupta likvidumo pozicija 2007 12 31

Sukaupta likvidumo pozicija 2007 12 31

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

EUROPOS ANGLIŲ IR PLIENO BENDRIJOS (likviduojamos)

Toliau pateikta informacija susijusi su skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Bendrijos vykdė Europos plieno ir anglių bendrijų (likviduojamų) lygmeniu. Daugiau informacijos pateikiama likviduojamos EAPB ataskaitose.

Europos plieno ir anglių bendrijų (likviduojamų)

7.10.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR RIZIKOS DRAUDIMO VEIKSMAI

Remiantis Sprendimu 2003/76/EB, 2002 m. liepos 23 d. pasibaigus EAPB sutarties galiojimui, EAPB turtas ir įsipareigojimai bus perduoti Europos bendrijai, o Komisija valdys EAPB įsipareigojimų likvidavimą. Todėl likviduojamai EAPB nenumatoma suteikti naujų paskolų arba panašaus finansavimo. Nauji EAPB įsiskolinimai, siekiant sumažinti fondo sąnaudas, atliekami tik refinansavimo tikslu.

Turtą ir įsipareigojimus valdo Komisija pagal vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: įsiskolinimai, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos naudoja atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų. Iždo operacijoms turi būti taikomi apdairaus valdymo principai, siekiant apriboti veiklos riziką, sandorio šalių riziką ir rinkos riziką. Iš esmės leidžiamos tik šių kategorijų investicijos: terminuoti indėliai bankuose, pinigų rinkos priemonės, fiksuotų ir kintamų palūkanų obligacijos.

Kiekvienos kategorijos investicijoms nustatytos tokios pagrindinės ribos:

| — | terminuotiems indėliams, arba 100 mln. EUR vienam bankui, arba 5 % banko nuosavųjų lėšų, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų mažesnė, jeigu atitinkamas trumpalaikis reitingas ne mažesnis už A-1 (S&P) arba jo ekvivalentą, |
| --- | --- |

—

terminuotiems indėliams, arba 100 mln. EUR vienam bankui, arba 5 % banko nuosavųjų lėšų, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų mažesnė, jeigu atitinkamas trumpalaikis reitingas ne mažesnis už A-1 (S&P) arba jo ekvivalentą,

| — | valstybių narių arba Europos Sąjungos institucijų išleistoms arba garantuojamoms obligacijoms — iki 250 mln. EUR vienai valstybei narei arba institucijai, atsižvelgiant į jos reitingą, |
| --- | --- |

—

valstybių narių arba Europos Sąjungos institucijų išleistoms arba garantuojamoms obligacijoms — iki 250 mln. EUR vienai valstybei narei arba institucijai, atsižvelgiant į jos reitingą,

| — | kitų nepriklausomų arba viršvalstybinių emitentų, kurių ilgalaikis kredito reitingas ne mažesnis už AA (S&P) arba jo ekvivalentą, obligacijoms — iki 100 mln. EUR emitentui arba garantui, |
| --- | --- |

—

kitų nepriklausomų arba viršvalstybinių emitentų, kurių ilgalaikis kredito reitingas ne mažesnis už AA (S&P) arba jo ekvivalentą, obligacijoms — iki 100 mln. EUR emitentui arba garantui,

| — | kitų emitentų, kurių reitingas ne mažesnis už AA arba AAA (S&P) arba jo ekvivalentą, obligacijoms — atitinkamai iki 25 arba 50 mln. EUR, atsižvelgiant į emitentų reitingą ir tipą. |
| --- | --- |

—

kitų emitentų, kurių reitingas ne mažesnis už AA arba AAA (S&P) arba jo ekvivalentą, obligacijoms — atitinkamai iki 25 arba 50 mln. EUR, atsižvelgiant į emitentų reitingą ir tipą.

Siekdama apsidrausti nuo tam tikros rizikos, likviduojama EAPB naudoja išvestines finansines priemones (taip pat žr. E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

7.11.   RINKOS RIZIKA

Užsienio valiutos kurso rizika

Likviduojama EAPB susiduria su užsienio valiutos kurso rizika, atsirandančia dėl valiutos rizikos: JAV dolerio (toliau — USD) ir Jungtinės Karalystės svaro sterlingų (toliau — GPB) atžvilgiu. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinama likviduojamos EAPB užsienio valiutos kurso rizika 2007 m. gruodžio 31 d.

Lentelėje pateiktos likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų nominalios vertės, išreikštos eurais ir suskirstytos pagal valiutą.

| Mln. EUR |
| --- |
| | GBP | USD |
| Turtas | 207 | 68 |
| Įsipareigojimai | (285) | (68) |
| Grynoji balanso pozicija | (78) | 0 |
| Skirtingų valiutų palūkanų normų apsikeitimo sandorių poveikis | 81 | — |
| Grynoji pozicija | 3 | 0 |

Mln. EUR

GBP

USD

Turtas

207

68

Įsipareigojimai

(285)

(68)

Grynoji balanso pozicija

Grynoji balanso pozicija

(78)

(78)

0

0

Skirtingų valiutų palūkanų normų apsikeitimo sandorių poveikis

Skirtingų valiutų palūkanų normų apsikeitimo sandorių poveikis

81

81

—

—

Grynoji pozicija

Grynoji pozicija

3

3

0

0

Turto ir įsipareigojimų GBP poziciją daugiausia sudaro nekotiruojami skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleido Europos investicijų bankas, kad padengtų skolininko neįvykdytus įsipareigojimus, ir kurių ekvivalentas eurais yra 204 mln. EUR (žr. E.2.4.2 pastabą). Pagal procedūrų vadovą euro pirkimas yra vienintelė EB veikloje leidžiama užsienio valiutos keitimo operacija. Visos šios taisyklės išimtys turi būti deramai pagrįstos.

E.2.4.2

Kainos rizika

Likviduojama EAPB dėl investicijų, balanse klasifikuojamų kaip turimų parduoti, susiduria su skolos vertybinių popierių kainos rizika.

7.12.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Pinigų srautų palūkanų normos rizika — tai rizika, kad būsimi pinigų srautai iš finansinės priemonės svyruos dėl rinkos palūkanų normų kitimo. Tikrosios vertės palūkanų normos rizika — rizika, kad finansinės priemonės vertė svyruos dėl rinkos palūkanų normų kitimo. Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB susiduria tiek su tikrosios vertės, tiek su pinigų srautų rizika, kylančia dėl rinkos palūkanų normų vyraujančių lygių svyravimo.

a)   Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Su įsiskolinimais susijusi palūkanų normų rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Jeigu neįmanoma tiksliai suderinti skolinimo ir skolinimosi veiklos, siekiant sumažinti palūkanų normų kitimo riziką, naudojamos išvestinės finansinės priemonės (žr. E. 2.3.4.2 pastabą).

E. 2.3.4.2

b)   Skolos vertybiniai popieriai

Dėl kintamų palūkanų skolos vertybinių popierių likviduojama EAPB susiduria su pinigų srautų palūkanų normos rizika, o dėl fiksuotų palūkanų skolos vertybinių popierių Bendrija susiduria su tikrosios vertės palūkanų normos rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso dieną sudaro maždaug 94 % investicijų portfelio (2006 m. 93 %).

Toliau pateikiamoje lentelėje parodytas likviduojamos EAPB turto paskirstymas (rinkos verte, atėmus sukauptas palūkanas) 2007 m. gruodžio 31 d.

| Mln. EUR |
| --- |
| Segmentai | Fiksuotų palūkanų investicijos | Kintamų palūkanų vertybiniai popieriai | Iš viso |
| Iki 3 mėnesių | Nuo 3 mėn. iki 1 metų | Nuo 1 iki 10 metų |
| Einamosios sąskaitos | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Trumpalaikiai indėliai nominaliąja verte | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| Parduoti turimų vertybinių popierių portfelis | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| Iš viso | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Procentinė dalis | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

Mln. EUR

Segmentai

Fiksuotų palūkanų investicijos

Kintamų palūkanų vertybiniai popieriai

Iš viso

Iki 3 mėnesių

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Nuo 1 iki 10 metų

Einamosios sąskaitos

7

0

0

0

7

Trumpalaikiai indėliai nominaliąja verte

42

0

0

0

42

Parduoti turimų vertybinių popierių portfelis

15

106

1 179

87

1 387

Iš viso

Iš viso

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Procentinė dalis

Procentinė dalis

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

2007 m. gruodžio 31 d. parduoti turimų vertybinių popierių portfelio sukauptos palūkanos siekė 29 mln. EUR.

c)   Palūkanų normos jautrumo analizė

Skolos vertybinio popieriaus rinkos kaina priklauso nuo iki termino likusio laiko, jo kupono ir faktinio pelno, gaunamo iki termino. Nagrinėjant šoko poveikį, visi portfelio skolos vertybiniai popieriai (įskaitant kintamų palūkanų obligacijas) iš pradžių vertinami pagal faktinį pelną, o po to pervertinami pagal pelną, padidintą 100 bazinių punktų. Rinkos kainos pokytis šoko analizėje naudojamas kaip netiesioginis hipotetinis nuostolis. Daroma prielaida, kad lygiagretus 100 bazinių punktų padidėjimas įvyksta akimirksniu, laiko periodas nėra vertinamas. 2007 m. gruodžio 31 d. toks hipotetinis nuostolis sudarė maždaug 53 mln. EUR.

7.13.   KREDITO RIZIKA

Likviduojama EAPB susiduria su kredito rizika — rizika, kad sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos suėjus apmokėjimo terminui. Turi būti taikomos gairės dėl sandorio šalių pasirinkimo. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie įtraukti į „bendradarbiavimui patvirtintų bankų sąrašą“ ir turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu. Kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas, taip pat valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. 2007 m. gruodžio 31 d. 265 mln. EUR pasiskirsto taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| | Nominali suma |
| Kredito įstaigoms suteiktos paskolos | 41 |
| Klientams suteiktos paskolos | 224 |
| Iš viso | 265 |

Mln. EUR

Nominali suma

Kredito įstaigoms suteiktos paskolos

41

Klientams suteiktos paskolos

224

Iš viso

Iš viso

265

265

77 % visos neapmokėtos sumos yra užtikrinama valstybių narių arba lygiaverčių įstaigų (valstybinių institucijų arba viešojo sektoriaus pramonės grupių, veikiančių valstybėse narėse) garantijomis. 17 % neapmokėtų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo garantuota bankų. 6 % neapmokėtos skolos (15 mln. EUR) sudaro paskolos, suteiktos Europos institucijų pareigūnams iš buvusio EAPB pensijų fondo (pirmiau pateiktoje lentelėje paskolos pareigūnams yra įtrauktos į klientams suteiktas paskolas), kurios yra padengtos gyvybės ir invalidumo draudimais ir atitinkamais darbo užmokesčiais.

Neapmokėtas paskolų likutis, t. y. 0,1 %, turėtų būti laikomas didesnio rizikos laipsnio paskola. Tai reiškia, kad gautos garantijos (garantijų obligacijos, kurias išleido privačiojo sektoriaus pramonės grupės, ir kitos specialios garantijos) atsiradus problemoms paprastai nesuteikia reikalingo saugumo lygio.

Likvidumo prasme iš skolintų lėšų suteiktas paskolas visiškai užtikrina numatytas rezervas. Šio rezervo suma 2007 m. gruodžio 31 d. yra 134 mln. EUR. Iš nuosavųjų lėšų suteiktos paskolos buvo padengtos iš kito rezervo, anksčiau vadinto „EAPB specialiuoju rezervu“. Šio specialiojo rezervo suma 2007 m. gruodžio 31 d. yra 48 mln. EUR.

a)   Pinigai ir indėliai kredito įstaigose. Sandorio šalių apibūdinimas

Balanso dieną 43 % ir 57 % indėlių ir einamųjų sąskaitų likučių laikomi bankuose, kurių reitingai atitinkamai buvo F1+ („Fitch“) arba lygiavertis ir F1 arba lygiavertis. Visi indėliai ir einamųjų sąskaitų likučiai laikomi OECD bankuose.

b)   Paskolos ir avansiniai mokėjimai. Skolininkų apibūdinimas

Toliau pateikiamas iš skolintų lėšų suteiktų paskolų (išreikštų neapmokėta nominalia suma) geografinis pasiskirstymas balanso dieną. Taip pat atkreiptinas dėmesys, kad šioms paskoloms suteiktos viešųjų įstaigų, bankų arba pramonės grupių garantijos, išskyrus Jungtinę Karalystę, kurioje garantijų nesuteikta.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. gruodžio 31 d. | Paskolų skaičius |
| Graikija | 68 | 1 |
| Prancūzija | 134 | 2 |
| Italija | 0 | 8 |
| Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |
| Iš viso | 202 | 11 |

Mln. EUR

2007 m. gruodžio 31 d.

Paskolų skaičius

Graikija

68

1

Prancūzija

134

2

Italija

0

8

Jungtinė Karalystė

0

0

Iš viso

Iš viso

202

202

11

11

1998 m. restruktūrizavusi įsipareigojimų nevykdančio skolininko skolas, Komisija iš Europos investicijų banko (reitingas AAA) gavo 204 mln. EUR sumos paprastųjų vekselių, kad būtų atkurtas skolinimo ir skolinimosi operacijos kompensacinis pobūdis ir taip būtų padengta palūkanų normos ir valiutos rizika. Šie paprastieji vekseliai į pirmiau pateiktas lenteles neįtraukti.

Kiek tai susiję su iš nuosavųjų lėšų suteiktų paskolų, neįskaitant paskolų Europos institucijų pareigūnams (išreikštų neapmokėta nominalia suma), geografiniu pasiskirstymu balanso dieną, 50 % visos 48 mln. EUR sumos suteikta Vokietijoje, o likusi dalis — 12 ES valstybių narių. Visoms paskoloms buvo suteiktos garantijos.

c)   Išvestinės finansinės priemonės. Sandorio šalių apibūdinimas

Išvestinės finansinės priemonės. Sandorio šalių apibūdinimas

Žr. E.2.3.4.2 pastabą.

E.2.3.4.2

d)   Parduoti turimi vertybiniai popieriai. Emitentų apibūdinimas

Išsami informacija apie skolos vertybinius popierius (išreikštus tikrąja verte) pagal emitentų tipą ir reitingą („Standard & Poor's“) balanso dieną yra tokia:

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. gruodžio 31 d. | % |
| Suverenūs emitentai | 430 | 30 % |
| Tarptautinės organizacijos | 91 | 6 % |
| Bankai ir finansų įstaigos | 622 | 44 % |
| Kiti viešieji emitentai | 274 | 20 % |
| Iš viso | 1 417 | 100 % |

Mln. EUR

2007 m. gruodžio 31 d.

%

Suverenūs emitentai

430

30 %

Tarptautinės organizacijos

91

6 %

Bankai ir finansų įstaigos

622

44 %

Kiti viešieji emitentai

274

20 %

Iš viso

Iš viso

1 417

1 417

100 %

100 %

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. gruodžio 31 d. | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A- | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| Iš viso | 1 417 | 100 % |

Mln. EUR

2007 m. gruodžio 31 d.

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A-

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

Iš viso

Iš viso

1 417

1 417

100 %

100 %

Kiek tai susiję su skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte) geografiniu pasiskirstymu balanso dieną, 18 % yra Vokietijoje, 9 % — JAV, 8 % — JK, 5 % — Prancūzijoje ir po 6 % Austrijoje, Ispanijoje ir viršvalstybinėse įstaigose. Likusi dalis — OECD šalyse.

7.14.   LIKVIDUMO RIZIKA

Su įsiskolinimais susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Jeigu neįmanoma tiksliai suderinti skolinimo ir skolinimosi veiklos, siekiant suderinti pinigų srautus, naudojamos išvestinės finansinės priemonės.

Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi 11 metų mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis. Todėl investicijos atliekamos taip, kad būtų laikomasi atitinkamų metinių reikalavimų.

7.15.   TIKROJI VERTĖ

Paskolos ir pasiskolintos sumos

Įvertinta paskolų ir pasiskolintų sumų tikroji vertė nustatoma naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį. Pagal šį modelį numatomi būsimi pinigų srautai diskontuojami, taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą.

Daroma prielaida, kad kintamų palūkanų paskolų įvertinta tikroji vertė apytiksliai lygi jų apskaitinei vertei, kadangi kas 3 arba 6 mėnesius atliekamas perkainojimas rinkos palūkanų normomis. Įvertintos fiksuotų palūkanų paskolų ir įsiskolinimų tikrosios vertės nepavyko nustatyti, kadangi nebuvo galima gauti šioms vertėms apskaičiuoti reikalingų duomenų.

Parduoti turimi vertybiniai popieriai

Parduoti turimi vertybiniai popieriai yra nurodomi tikrąja verte, kuri lygi rinkos kainos ir sukauptų palūkanų sumai.

Tikrąja verte įvertintos finansinės priemonės

Visa tikrosios vertės pokyčio suma, įvertinta naudojant vertinimo metodus ir pripažinta šių metų ekonominio rezultato ataskaitoje, lygi 9 mln. EUR (grynojo nuostolio), palyginti su 1 mln. EUR (grynuoju pelnu) 2006 m. Finansinių priemonių, įvertintų tikrąja verte naudojant realiomis rinkos kainomis arba palūkanų normomis nepagrįsta metodą, nėra.

Gautinos ir mokėtinos sumos

Daroma prielaida, kad su prekyba susijusių gautinų sumų nominali vertė, atėmus vertės sumažėjimo atidėjinį, ir nominali su prekyba susijusių mokėtinų sumų vertė apytiksliai lygi jų tikrosioms vertėms.

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigų ir pinigų ekvivalentų, įskaitant einamąsias sąskaitas ir trumpalaikius indėlius (kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai), tikroji vertė lygi jų apskaitinei vertei.

8.   SANDORIŲ SU SUSIJUSIOMIS ŠALIMIS ATSKLEIDIMAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis — Europos Bendrijų aukščiausiojo rango vadovais, — šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas:

| 1 kategorija | : | Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas. |
| --- | --- | --- |
| 2 kategorija | : | Komisijos pirmininko pavaduotojai. |
| 3 kategorija | : | Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos Tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| 4 kategorija | : | Audito Rūmų pirmininkas ir nariai. |
| 5 kategorija | : | institucijų ir agentūrų aukščiausiųjų rangų tarnautojai. |

1 kategorija

:

Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

2 kategorija

:

Komisijos pirmininko pavaduotojai.

3 kategorija

:

Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos Tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

4 kategorija

:

Audito Rūmų pirmininkas ir nariai.

5 kategorija

:

institucijų ir agentūrų aukščiausiųjų rangų tarnautojai.

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis darbo užmokestis (per mėnesį) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Būsto išmoka (% nuo d. užm.) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | Nėra duomenų |
| Ekspatriacijos išmoka (% nuo d. užm.) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 16 % |
| Išmokos šeimai: | | | | | |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo d. užm.) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| Mokymosi pašalpa | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 500 — 810,74 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Taip |
| Perkėlimas į valstybę narę: | | | | | |
| Mokymosi pašalpa (10) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo darbo užmokesčio (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo darbo užmokesčio be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | apmokama | apmokama | apmokama | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo išlaidos | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | apmokama |
| Šeimos kelionės išlaidos | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama |
| Persikėlimo išlaidos | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama |
| Pabaigus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | apmokama |
| Šeimos kelionės išlaidos | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama |
| Persikėlimo išlaidos | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama | apmokama |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo darbo užmokesčio) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | Nėra |
| Sveikatos draudimas | padengiama | padengiama | padengiama | padengiama | duomenų pasirinktina |
| Pensijos (% nuo d. užm., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitymai: | | | | | |
| Bendrijos mokestis | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo d. užm.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus d. užm. mokestis | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| Atskaitymai pensijai | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 10,25 % |
| Asmenų skaičius 2007 12 31 | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis darbo užmokestis (per mėnesį)

Bazinis darbo užmokestis

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Būsto išmoka (% nuo d. užm.)

Būsto išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

Nėra duomenų

Ekspatriacijos išmoka (% nuo d. užm.)

Ekspatriacijos išmoka

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

16 %

Išmokos šeimai:

Išmokos šeimai:

Namų ūkio pašalpa (% nuo d. užm.)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

Išlaikomo vaiko pašalpa

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

Ikimokyklinė pašalpa

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

Mokymosi pašalpa

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Nėra duomenų

Nėra duomenų

500 — 810,74

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

911,38

500 — 607,71

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Taip

Perkėlimas į valstybę narę:

Perkėlimas į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (10)

10

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo darbo užmokesčio (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo darbo užmokesčio be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

apmokama

apmokama

apmokama

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

apmokama

Šeimos kelionės išlaidos

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

Persikėlimo išlaidos

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

apmokama

Šeimos kelionės išlaidos

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

Persikėlimo išlaidos

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

apmokama

Pereinamasis laikotarpis (% nuo darbo užmokesčio) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

Nėra

Sveikatos draudimas

padengiama

padengiama

padengiama

padengiama

duomenų pasirinktina

Pensijos (% nuo d. užm., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitymai:

Atskaitymai:

Bendrijos mokestis

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sveikatos draudimas (% nuo d. užm.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus d. užm. mokestis

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

Atskaitymai pensijai

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

10,25 %

Asmenų skaičius 2007 12 31

Asmenų skaičius 2007 12 31

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   ĮVYKIAI PO BALANSO DATOS

Šių ataskaitų tvirtinimo dieną Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis — tą patvirtina pirmiau pateikta informacija.

10.   KONSOLIDUOTOS ĮSTAIGOS

A.   KONTROLIUOJAMOSIOS ĮSTAIGOS

1.   Institucijos ir patariamieji organai

Regionų komitetas

Europos Sąjungos Taryba

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Europos Komisija

Europos Audito Rūmai

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Europos ombudsmenas

Europos Parlamentas

2.   Bendrijos agentūros

Europos rekonstrukcijos agentūra

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

Europos aviacijos saugos agentūra

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

Europos profesinio mokymo plėtros centras

Europos aplinkos agentūra

Europos maisto saugos tarnyba

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

Europos jūrų saugumo agentūra

Europos vaistų agentūra

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

Europos mokymo fondas

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienos

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GNSS)

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

Europos geležinkelių agentūra

Bendrijos augalų veislių tarnyba

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra (12)

12

3.   Vykdomosios įstaigos

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga (12)

12

4.   Kitos kontroliuojamos įstaigos

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

Eurojustas (13)

13

Europos policijos koledžas (CEPOL) (13)

13

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (turima dalis/balsavimo teisės: 45,5 %)

Bendroji įmonė SESAR (vertinama savikaina)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (turima dalis/balsavimo teisės: 91,6 %/49,3 %)

C.   ASOCIJUOTOSIOS ĮSTAIGOS

Europos investicijų fondas (turima dalis/balsavimo teisės: 25 %)

11.   NEKONSOLIDUOTOS ĮSTAIGOS

Nors Bendrijos valdo toliau išvardytų įstaigų turtą, šios neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtrauktos į konsoliduotąsias Europos Bendrijų ataskaitas.

11.1.   EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo AKR šalyse ir Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) pagalbos priemonė. Kiekvienas fondas sudaromas penkeriems metams. Nuo pirmosios bendradarbiavimo konvencijos sudarymo 1964 m. (1-oji Jaundės konvencija) EPF ciklai paprastai vykdavo po Jaundės ir Lomės bendradarbiavimo konvencijų. Devintasis EPF buvo sudarytas tuo pačiu metu kaip ir naujausioji bendradarbiavimo konvencija — vadinamasis Kotonu susitarimas — 2000 m. birželio mėn. Kotonu susitarimą pasirašė 77 šalys: 48 į pietus nuo Sacharos esančios Afrikos šalys; 15 Karibų regiono šalių ir 14 Ramiojo vandenyno regiono šalių. Devintajam EPF, kurio veiklos laikotarpis pasibaigė 2007 m. gruodžio mėn., penkerių metų laikotarpiui buvo skirta 13,5 mlrd. EUR. Kotonu susitarimu numatytos tik dvi EPF finansinės priemonės: subsidijų ilgalaikei vystymosi paramai suteikimo priemonė (negrąžinama pagalba) ir investicinė priemonė privačiajam sektoriui AKR šalyse remti. Kotonu susitarimas peržiūrėtas Liuksemburge 2005 m. birželio mėn., o susijęs 10-asis EPF įsigalios 2008 m.

EPF yra finansuojamas ne iš Bendrijų biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama derybose. Valstybės narės mokama suma, be kita ko, yra iš dalies pagrįsta valstybės BNP ir iš dalies jos istoriniais ryšiais su susijusiomis AKR šalimis (t. y. buvusiomis kolonijomis). EPF išteklius valdo Komisija ir EIB.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 83, 2003 4 1, p. 1), kuriame numatomas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo Bendrijų finansinių ataskaitų. EPF išorės kontrolę vykdo Audito Rūmai ir Parlamentas. Informaciniais tikslais pateikiamas EPF balansas ir ekonominio rezultato ataskaita.

BALANSAS. EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 12 31 | 2006 12 31 |
| Trumpalaikis turtas |
| Gautinos sumos | 8 | 217 |
| Išankstinis finansavimas | 957 | 2 809 |
| Kitas trumpalaikis turtas | (3) | 1 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 388 | 291 |
| Iš viso | 1 350 | 3 318 |
| Iš viso turto | 1 350 | 3 318 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai |
| Mokėtinos sumos | (704) | (2 096) |
| Iš viso įsipareigojimų | (704) | (2 096) |
| Grynasis turtas | 646 | 1 222 |
| Fondai ir rezervai |
| Pareikalautas fondo kapitalas | 25 019 | 29 900 |
| Metų rezultatas | (3 256) | (2 924) |
| Iš ankstesnių metų perkelti rezultatai | (22 411) | (26 788) |
| Rezervai | 1 294 | 1 034 |
| Fondai ir rezervai | 646 | 1 222 |

Mln. EUR

2007 12 31

2006 12 31

Trumpalaikis turtas

Gautinos sumos

8

217

Išankstinis finansavimas

957

2 809

Kitas trumpalaikis turtas

(3)

1

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

388

291

Iš viso

1 350

3 318

Iš viso turto

Iš viso turto

1 350

1 350

3 318

3 318

Trumpalaikiai įsipareigojimai

Mokėtinos sumos

(704)

(2 096)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

646

646

1 222

1 222

Fondai ir rezervai

Pareikalautas fondo kapitalas

25 019

29 900

Metų rezultatas

(3 256)

(2 924)

Iš ankstesnių metų perkelti rezultatai

(22 411)

(26 788)

Rezervai

1 294

1 034

Fondai ir rezervai

Fondai ir rezervai

646

646

1 222

1 222

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA. EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Iš viso įplaukų | 0 | 0 |
| Veiklos išlaidos |
| veiklos išlaidos | | |
| Programos pagalba | 638 | 750 |
| Makroekonominė parama | 427 | 408 |
| Palūkanų subsidijos | 1 | 1 |
| Neatidėliotina pagalba | 155 | 130 |
| Pagalba pabėgėliams | (6) | 7 |
| Rizikos kapitalas | 58 | 63 |
| STABEX | 98 | 189 |
| SYSMIN | 32 | 30 |
| Pervedimai iš ankstesniųjų EPF | 5 | 15 |
| Struktūriniai koregavimai | (6) | 1 |
| Skolų mažinimas | 180 | 17 |
| Sektorių politika | 1 149 | 911 |
| Eksporto grąžinamosios išmokos | 84 | 53 |
| Institucinė parama | 30 | 32 |
| AKR vidaus projektai | 382 | 339 |
| Kongo fondas | 17 | (13) |
| Iš viso | 3 244 | 2 933 |
| Administracinės išlaidos | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| Pagrindinės veiklos (deficitas) | (3 275) | (2 957) |
| Nepagrindinė veikla |
| Finansinės pajamos | 19 | 31 |
| Atidėjiniai | 0 | 2 |
| Nepagrindinės veiklos perteklius | 19 | 33 |
| Metų rezultatas | ( 3 256) | (2 924) |

Mln. EUR

2007

2006

Iš viso įplaukų

Iš viso įplaukų

0

0

0

0

Veiklos išlaidos

veiklos išlaidos

veiklos išlaidos

Programos pagalba

638

750

Makroekonominė parama

427

408

Palūkanų subsidijos

1

1

Neatidėliotina pagalba

155

130

Pagalba pabėgėliams

(6)

7

Rizikos kapitalas

58

63

STABEX

98

189

SYSMIN

32

30

Pervedimai iš ankstesniųjų EPF

5

15

Struktūriniai koregavimai

(6)

1

Skolų mažinimas

180

17

Sektorių politika

1 149

911

Eksporto grąžinamosios išmokos

84

53

Institucinė parama

30

32

AKR vidaus projektai

382

339

Kongo fondas

17

(13)

Iš viso

3 244

2 933

Administracinės išlaidos

Administracinės išlaidos

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

Pagrindinės veiklos (deficitas)

Pagrindinės veiklos (deficitas)

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Nepagrindinė veikla

Finansinės pajamos

19

31

Atidėjiniai

0

2

Nepagrindinės veiklos perteklius

Nepagrindinės veiklos perteklius

19

19

33

33

Metų rezultatas

Metų rezultatas

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2.   SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

Sveikatos draudimo sistema — tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių Europos Bendrijų įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų Europos Bendrijos nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistemą finansuoja jos nariai (darbuotojai) ir darbdaviai (institucijos, agentūros arba įstaigos) įnašais. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindinė sistema, apimanti Europos Bendrijų institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Florencijos Europos universiteto darbuotojus, Europos mokyklas ir už EB ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2007 m. gruodžio 31 d. sudarė 287 mln. EUR (2006 m. 279 mln. EUR).

II DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

A.

| 1. | 2007 m. biudžeto vykdymo rezultatas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto vykdymo apžvalga |
| --- | --- |

2.

Įplaukos

| 3. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas |
| --- | --- |

4.

Išlaidos

| 5. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

5.

| 6. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinę perspektyvą |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinę perspektyvą |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinę perspektyvą |
| --- | --- |

10.

| 11. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas |
| --- | --- |

11.

Neįvykdyti įsipareigojimai (RAL)

| 12. | Konsoliduotoji neįvykdytų įsipareigojimų suvestinė |
| --- | --- |

12.

| 13. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus |
| --- | --- |

13.

Agentūros

| 14. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

14.

| 15. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras |
| --- | --- |

15.

| 16. | Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

16.

| B. | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B.

| 1. | Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto įplaukų ir išlaidų paaiškinimai ir 2007 m. rezultato komentaras |
| --- | --- |

2.

A SKIRSNIS. KONSOLIDUOTOSIOS BIUDžETO VYKDYMO ATASKAITOS (14)

14

BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1.   2007 M. BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | ELPA–EEE | Europos bendrijos | Iš viso 2007 | Iš viso 2006 |
| Finansinių metų įplaukos | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų | (2) | 0 | (2) | 0 |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

Mln. EUR

ELPA–EEE

Europos bendrijos

Iš viso 2007

Iš viso 2006

Finansinių metų įplaukos

137

117 426

117 563

117 563

108 423

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų

(2)

0

(2)

(2)

0

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

0

246

246

246

263

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Biudžeto vykdymo rezultatas

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

Europos Bendrijų biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

2.   2007 M. BIUDŽETO ĮPLAUKŲ IR BIUDŽETO VYKDYMO APŽVALGA

ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | % | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % | Neįvykdyta |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=2-4 |
| 1. | Nuosavieji ištekliai | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Institucijos administracinė veikla | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Trečiųjų šalių įnašai, išlaidų susigrąžinimas, finansinės korekcijos | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| Iš viso | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

%

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto %

Neįvykdyta

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=2-4

1.

Nuosavieji ištekliai

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Institucijos administracinė veikla

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Trečiųjų šalių įnašai, išlaidų susigrąžinimas, finansinės korekcijos

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Įvairios įplaukos

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

Iš viso

Iš viso

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų kategorija | Mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | % | Perkelti asignavimai | % | Nebegaliojantys asignavimai | % |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=1-2-4 | 7=6/1 |
| 1. | Tvarusis augimas | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Administravimas | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| Iš viso | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

Mln. EUR

Išlaidų kategorija

Mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

%

Perkelti asignavimai

%

Nebegaliojantys asignavimai

%

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=1-2-4

7=6/1

1.

Tvarusis augimas

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Administravimas

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Kompensacijos

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   KONSOLIDUOTOJI 2007 M. BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso |
| 1. | Nuosavieji ištekliai | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Institucijos administracinė veikla | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Trečiųjų šalių įnašai, išlaidų susigrąžinimas, finansinės korekcijos | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| Iš viso | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto %

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

1.

Nuosavieji ištekliai

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Institucijos administracinė veikla

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Trečiųjų šalių įnašai, išlaidų susigrąžinimas, finansinės korekcijos

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Įvairios įplaukos

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

Iš viso

Iš viso

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavieji ištekliai

| Mln. EUR |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso |
| 10. | Žemės ūkio mokesčiai | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Cukraus mokesčiai | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Muitai | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | PVM | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | BNP | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| Iš viso | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

Mln. EUR

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto %

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

10.

Žemės ūkio mokesčiai

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Cukraus mokesčiai

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Muitai

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

PVM

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

BNP

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

Iš viso

Iš viso

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3 antraštinės dalies išskaidymas. Turimi pertekliai

| Mln. EUR |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | PVM perteklius | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | BNP perteklius | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | Korekcija Jungtinės Karalystės naudai | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| Iš viso | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

Mln. EUR

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto %

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

PVM perteklius

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

BNP perteklius

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

Korekcija Jungtinės Karalystės naudai

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

Iš viso

Iš viso

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   2007 M. KONSOLIDUOTOJI BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ PAGAL INSTITUCIJAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Taryba | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Komisija | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Teisingumo Teismas | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Audito Rūmai | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Regionų komitetas | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| Iš viso | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto %

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Europos Parlamentas

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Taryba

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Komisija

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Teisingumo Teismas

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Audito Rūmai

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Regionų komitetas

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

Iš viso

Iš viso

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leistina | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai | Perkelta | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leistina |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02 | Įmonės | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03 | Konkurencija | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06 | Energetika ir transportas | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07 | Aplinka | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12 | Vidaus rinka | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13 | Regioninė politika | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16 | Komunikacija | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19 | Išorės santykiai | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20 | Prekyba | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22 | Plėtra | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27 | Biudžetas | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28 | Auditas | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29 | Statistika | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30 | Pensijos | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40 | Rezervai | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Kitos institucijos | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| Iš viso | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

Mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leistina

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

Perkelta

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leistina

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02

Įmonės

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03

Konkurencija

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06

Energetika ir transportas

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07

Aplinka

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08

Moksliniai tyrimai

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12

Vidaus rinka

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13

Regioninė politika

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15

Švietimas ir kultūra

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16

Komunikacija

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19

Išorės santykiai

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20

Prekyba

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22

Plėtra

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23

Humanitarinė pagalba

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24

Kova su sukčiavimu

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26

Komisijos vykdomas administravimas

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27

Biudžetas

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28

Auditas

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29

Statistika

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30

Pensijos

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31

Kalbos tarnybos

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40

Rezervai

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90

Kitos institucijos

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

Iš viso

Iš viso

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12 +13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02 | Įmonės | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03 | Konkurencija | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06 | Energetika ir transportas | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07 | Aplinka | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12 | Vidaus rinka | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13 | Regioninė politika | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16 | Komunikacija | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19 | Išorės santykiai | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20 | Prekyba | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22 | Plėtra | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27 | Biudžetas | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28 | Auditas | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29 | Statistika | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30 | Pensijos | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40 | Rezervai | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90 | Kitos institucijos | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| Iš viso | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12 +13

15=14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02

Įmonės

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03

Konkurencija

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06

Energetika ir transportas

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07

Aplinka

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08

Moksliniai tyrimai

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12

Vidaus rinka

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13

Regioninė politika

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15

Švietimas ir kultūra

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16

Komunikacija

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19

Išorės santykiai

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20

Prekyba

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22

Plėtra

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23

Humanitarinė pagalba

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Kova su sukčiavimu

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27

Biudžetas

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28

Auditas

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29

Statistika

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30

Pensijos

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Kalbos tarnybos

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40

Rezervai

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90

Kitos institucijos

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

Iš viso

Iš viso

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02 | Įmonės | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03 | Konkurencija | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06 | Energetika ir transportas | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07 | Aplinka | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12 | Vidaus rinka | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13 | Regioninė politika | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16 | Komunikacija | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19 | Išorės santykiai | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20 | Prekyba | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22 | Plėtra | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27 | Biudžetas | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28 | Auditas | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29 | Statistika | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30 | Pensijos | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40 | Rezervai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Kitos institucijos | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| Iš viso | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02

Įmonės

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03

Konkurencija

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06

Energetika ir transportas

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07

Aplinka

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08

Moksliniai tyrimai

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12

Vidaus rinka

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13

Regioninė politika

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15

Švietimas ir kultūra

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16

Komunikacija

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19

Išorės santykiai

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20

Prekyba

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22

Plėtra

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23

Humanitarinė pagalba

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24

Kova su sukčiavimu

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27

Biudžetas

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28

Auditas

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29

Statistika

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30

Pensijos

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Kalbos tarnybos

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40

Rezervai

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Kitos institucijos

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

Iš viso

Iš viso

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL FINANSINĘ PERSPEKTYVĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelta | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Tvarusis augimas | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5. | Administravimas | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| Iš viso | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

Mln. EUR

Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelta

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Tvarusis augimas

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5.

Administravimas

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6.

Kompensacijos

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

Iš viso

Iš viso

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĘ PERSPEKTYVĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Tvarusis augimas | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5. | Administravimas | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Iš viso | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

Mln. EUR

Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Tvarusis augimas

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5.

Administravimas

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6.

Kompensacijos

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĘ PERSPEKTYVĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16= 15/1 |
| 1. | Tvarusis augimas | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5. | Administravimas | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Iš viso | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

Mln. EUR

Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16= 15/1

1.

Tvarusis augimas

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5.

Administravimas

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6.

Kompensacijos

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJAS

Įsipareigojimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Europos Parlamentas | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Taryba | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Komisija | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Teisingumo Teismas | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Audito Rūmai | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Regionų komitetas | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Ombudsmenas | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Iš viso | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Europos Parlamentas

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Taryba

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Komisija

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Teisingumo Teismas

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Audito Rūmai

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Regionų komitetas

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Ombudsmenas

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

Iš viso

Iš viso

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Mokėjimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2008 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Europos Parlamentas | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Taryba | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Komisija | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Teisingumo Teismas | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Audito Rūmai | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Regionų komitetas | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Ombudsmenas | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| Iš viso | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2008 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Europos Parlamentas

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Taryba

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Komisija

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Teisingumo Teismas

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Audito Rūmai

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Regionų komitetas

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Ombudsmenas

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

Iš viso

Iš viso

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   KONSOLIDUOTOJI NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Nediferencijuotieji asignavimai | Diferencijuotieji asignavimai | Iš viso |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Panaikintieji įsipareigojimai ir (arba) perkainojimas | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Mokėjimai | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Atšaukti įsipareigojimai | 151 | 0 | 151 |
| Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Metų įsipareigojimai | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Mokėjimai | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, panaikinimas | 14 | 0 | 14 |
| Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje | 939 | 137 801 | 138 740 |

Mln. EUR

Nediferencijuotieji asignavimai

Diferencijuotieji asignavimai

Iš viso

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

1 114

130 511

131 655

131 655

Panaikintieji įsipareigojimai ir (arba) perkainojimas

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Mokėjimai

872

45 836

46 709

46 709

Atšaukti įsipareigojimai

151

0

151

151

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

60

83 140

83 200

83 200

Metų įsipareigojimai

Metų įsipareigojimai

50 718

72 080

122 798

122 798

Mokėjimai

49 825

17 420

67 245

67 245

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, panaikinimas

14

0

14

14

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

880

54 661

55 540

55 540

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13a.   Konsoliduotasis neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal įsipareigojimų prisiėmimo metus

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Iš viso |
| 1. | Tvarusis augimas | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5. | Administravimas | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| Iš viso | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

Mln. EUR

Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Iš viso

1.

Tvarusis augimas

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5.

Administravimas

1

0

0

0

0

0

51

660

712

Iš viso

Iš viso

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13b.   Konsoliduotasis neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal įsipareigojimų prisiėmimo metus

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02 | Įmonės | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03 | Konkurencija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06 | Energetika ir transportas | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07 | Aplinka | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12 | Vidaus rinka | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13 | Regioninė politika | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16 | Komunikacija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19 | Išorės santykiai | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20 | Prekyba | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22 | Plėtra | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27 | Biudžetas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28 | Auditas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30 | Pensijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90 | Kitos institucijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| Iš viso | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

Mln. EUR

Politikos sritis

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02

Įmonės

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06

Energetika ir transportas

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07

Aplinka

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08

Moksliniai tyrimai

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13

Regioninė politika

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15

Švietimas ir kultūra

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16

Komunikacija

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19

Išorės santykiai

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20

Prekyba

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22

Plėtra

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23

Humanitarinė pagalba

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24

Kova su sukčiavimu

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30

Pensijos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

27

316

343

Iš viso

Iš viso

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Politikos sritis |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Frontex | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Europos aplinkos agentūra | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojustas | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos geležinkelių agentūra | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Europos rekonstrukcijos agentūra | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Europos mokymo fondas | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| Iš viso | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

Mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Politikos sritis

Europos aviacijos saugos agentūra

72

93

85

7

06

Frontex

42

43

42

1

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

17

17

17

0

15

Europos policijos koledžas

9

8

8

0

18

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

29

29

29

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

14

14

14

0

18

Europos aplinkos agentūra

35

38

38

0

07

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

5

2

2

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

52

49

48

0

17

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

14

15

15

0

18

Europos GNSS priežiūros institucija

210

210

183

27

06

Eurojustas

19

19

19

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

46

38

38

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

276

199

199

0

12

Europos vaistų agentūra

163

166

165

1

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos geležinkelių agentūra

17

17

17

0

06

Europos rekonstrukcijos agentūra

250

251

251

0

22

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

14

14

14

0

04

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

46

43

42

1

31

Europos mokymo fondas

23

21

21

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

10

10

10

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

20

20

20

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

36

36

36

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

7

7

7

0

06

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

4

5

5

0

17

Iš viso

Iš viso

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| Mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Pajamos iš mokesčių | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Kitos pajamos | 336 | 249 | 240 | 9 |
| Iš viso | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

Mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

771

749

729

20

Pajamos iš mokesčių

334

371

363

8

Kitos pajamos

336

249

240

9

Iš viso

Iš viso

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Įsipareigojimai | Perkelta | Nebegalioja | Asignavimai | Įsipareigojimai | Perkelta | Nebegalioja |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Frontex | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Europos policijos koledžas | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Europos aplinkos agentūra | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojustas | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Europos vaistų agentūra | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Europos geležinkelių agentūra | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Europos rekonstrukcijos agentūra | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Europos mokymo fondas | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| Iš viso | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

Mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Įsipareigojimai

Perkelta

Nebegalioja

Asignavimai

Įsipareigojimai

Perkelta

Nebegalioja

Europos aviacijos saugos agentūra

87

70

15

1

106

68

35

4

Frontex

43

39

0

3

54

20

22

11

Europos profesinio mokymo plėtros centras

18

16

1

1

19

15

3

1

Europos policijos koledžas

10

6

2

2

12

6

4

2

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

29

28

0

1

36

22

12

2

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

15

15

0

0

15

14

1

0

Europos aplinkos agentūra

41

40

2

0

47

37

9

1

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

5

1

0

4

5

0

1

4

Europos maisto saugos tarnyba

52

48

0

5

60

45

9

6

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

15

14

0

0

16

8

8

0

Europos GNSS priežiūros institucija

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojustas

19

18

1

0

22

16

5

1

Europos jūrų saugumo agentūra

48

43

0

5

50

34

2

14

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

276

143

0

132

302

139

29

135

Europos vaistų agentūra

163

159

0

4

193

155

32

5

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

0

9

7

2

0

Europos geležinkelių agentūra

17

13

0

3

19

13

3

4

Europos rekonstrukcijos agentūra

714

302

410

2

714

259

454

2

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

14

0

1

18

13

4

1

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

55

43

0

13

58

41

4

13

Europos mokymo fondas

24

21

2

2

27

19

5

2

Bendrijos augalų veislių tarnyba

15

12

0

2

14

11

2

2

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

20

0

1

24

19

5

1

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

36

34

0

2

43

33

7

3

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

7

6

0

1

8

5

2

1

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

4

4

0

0

5

3

2

1

Iš viso

Iš viso

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| Mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2008 m. | Nebegaliojančios sumos | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2008 m. | Nebegaliojančios sumos |
| Administracinės išlaidos | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Veiklos išlaidos | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Personalas | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| Iš viso | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

Mln. EUR

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2008 m.

Nebegaliojančios sumos

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2008 m.

Nebegaliojančios sumos

Administracinės išlaidos

185

164

1

20

233

149

59

24

Veiklos išlaidos

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Personalas

377

353

0

24

387

348

11

28

Iš viso

Iš viso

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Europos bendrijos | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų | (2) | 0 | — | (2) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 246 | 477 | — | 723 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | (124) | (3) | — | (126) |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

Mln. EUR

Europos bendrijos

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų

(2)

0

—

(2)

(2)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

246

477

—

723

723

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Biudžeto vykdymo rezultatas

1 542

86

0

1 628

1 628

B SKIRSNIS. KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDžETO VYKDYMO ATASKAITŲ AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1.   BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKTŪRA IR ASIGNAVIMAI

1.1.   BIUDŽETO PRINCIPAI

Bendrajame Bendrijų biudžete laikomasi šių pagrindinių principų:

| — | vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos Bendrijų išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžeto dokumentą, turi būti priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti leistųjų asignavimų; |
| --- | --- |

—

vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos Bendrijų išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžeto dokumentą, turi būti priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti leistųjų asignavimų;

vieningumo ir biudžeto tikslumo

| — | universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:






  — | nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos konkretiems išlaidų punktams (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą); |
| --- | --- | --- |

—

universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:

universalumo

—

nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos konkretiems išlaidų punktams (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą);

| — | bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu;

| — | metinio periodiškumo: į biudžetą įtrauktus asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus; |
| --- | --- |

—

metinio periodiškumo: į biudžetą įtrauktus asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus;

metinio periodiškumo

| — | subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus); |
| --- | --- |

—

subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus);

subalansuotumo

| — | konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir uždaviniams; |
| --- | --- |

—

konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir uždaviniams;

konkretumo

| — | apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais ir ataskaitos pateikiamos eurais; |
| --- | --- |

—

apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais ir ataskaitos pateikiamos eurais;

apskaitos vieneto

| — | patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, tai yra laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų; |
| --- | --- |

—

patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, tai yra laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų;

patikimo finansų valdymo

| — | skaidrumo: biudžetas sudaromas bei vykdomas ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo — biudžetas ir taisomieji biudžetai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

—

skaidrumo: biudžetas sudaromas bei vykdomas ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo — biudžetas ir taisomieji biudžetai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

skaidrumo

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1.2.   BIUDŽETO STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro:

| a) | bendroji įplaukų suvestinė; |
| --- | --- |

a)

bendroji įplaukų suvestinė;

| b) | atskiri skirsniai, padalyti į kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestines: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| --- | --- |

b)

atskiri skirsniai, padalyti į kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestines: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos klasifikuojamos pagal jų rūšį ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus.

Likviduojamos EAPB lėšų dalis buvo priskirta likviduojamos EAPB veiklos biudžetui. Šį veiklos biudžetą kasmet priimdavo Komisija, pasikonsultavusi su Taryba ir Europos Parlamentu. Paskutinį kartą buvo sudarytas 2002 m. sausio 1 d. — liepos 23 d. laikotarpio biudžetas. Nuo 2002 m. liepos 24 d. su veiklos biudžetu susijusios įplaukos ir išlaidos įtraukiamos į likviduojamos EAPB įplaukų ir išlaidų ataskaitą. Likę vykdytini įsipareigojimai parodomi balanso įsipareigojimų pusėje.

1.3.   BIUDŽETO SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai asignavimai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai.

Biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms finansuoti (kurios atitinka metinio periodiškumo principą). Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas.

| a) | Nediferencijuotieji asignavimai apima:






  — | visus administracinius biudžeto skirsnius (Komisijos skirsnio 1 skyrių ir kiekvieno kito skirsnio visumą), |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencijuotieji asignavimai apima:

Nediferencijuotieji asignavimai

—

visus administracinius biudžeto skirsnius (Komisijos skirsnio 1 skyrių ir kiekvieno kito skirsnio visumą),

| — | metinio pobūdžio asignavimus EŽŪOGF Garantijų skyriui, taip pat |
| --- | --- |

—

metinio pobūdžio asignavimus EŽŪOGF Garantijų skyriui, taip pat

| — | tam tikrus techninius asignavimus (susigrąžinimą, skolinimosi ir skolinimo garantijas ir kt.). |
| --- | --- |

—

tam tikrus techninius asignavimus (susigrąžinimą, skolinimosi ir skolinimo garantijas ir kt.).

Nediferencijuotųjų asignavimų atveju įsipareigojimų asignavimų suma yra tokia pati kaip ir mokėjimų asignavimų.

| b) | Diferencijuotieji asignavimai skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus (neįskaitant EŽŪOGF), asignavimus.
  Šie diferencijuotieji asignavimai susideda iš įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų:






  — | įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte. Diferencijuotųjų asignavimų atvejais būsimiems metams dar nenumatyti biudžetiniai įsipareigojimai parodomi kaip nebalansiniai neapibrėžtieji įsipareigojimai. |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencijuotieji asignavimai skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus (neįskaitant EŽŪOGF), asignavimus.

Diferencijuotieji asignavimai

Šie diferencijuotieji asignavimai susideda iš įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų:

—

įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte. Diferencijuotųjų asignavimų atvejais būsimiems metams dar nenumatyti biudžetiniai įsipareigojimai parodomi kaip nebalansiniai neapibrėžtieji įsipareigojimai.

įsipareigojimų asignavimai:

| — | mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

mokėjimų asignavimai:

1.4.   ASIGNAVIMŲ KILMĖ

Pagrindinis asignavimų šaltinis — Bendrijų einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Jos atsiranda iš praėjusiųjų finansinių metų arba išorės šaltinių.

1.4.1   Galutinio biudžeto asignavimai

Patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai

Perkėlimai

Asignavimus galima perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles (Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002).

Taisomieji biudžetai

Priimtas biudžetas gali būti iš dalies pakeistas arba padidintas taisomuoju biudžetu. Taisyklės išdėstytos Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniuose.

1.4.2.   Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai

Automatiškai perkelti asignavimai

Šie asignavimai — nediferencijuotieji mokėjimų asignavimai, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus (netaikant apribojimų likviduojamai EAPB), remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi.

Institucijų sprendimu perkelti asignavimai

Institucija gali nuspręsti iš praėjusiųjų metų biudžeto perkelti asignavimus dviem atvejais: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis).

Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintųjų įsipareigojimų

Pakartotinai įtraukiami panaikintųjų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis).

1.4.3.   Asignuotosios įplaukos

Grąžinamosios išmokos

Šie asignavimai atsiranda dėl per klaidą išmokėtų sumų grąžinimo, pajamų už kitoms Bendrijų įstaigoms pateiktas prekes ar suteiktas paslaugas, gautų draudimo išmokų, pajamų iš patalpų nuomos ir leidinių pardavimo — šios sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies e, f, g, h, i ir j punktai) ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų.

ELPA asignavimai

Europos ekonominės erdvės susitarime numatyta, kad jos narių finansinis įnašas Bendrijų biudžete turi būti skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos Bendrijų biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims.

Įplaukos iš trečiųjų šalių

Kaip ir ELPA asignavimų atveju, kitos šalys taip pat yra sudariusios susitarimus su Europos Bendrijomis, kuriais numatomas finansinis įnašas į Bendrijų veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilutėms (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai).

Darbas trečiosioms šalims

Bendrijų mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir įplaukų iš trečiųjų šalių atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas).

Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl susigrąžintų išankstinių mokėjimų

Šie asignavimai yra Bendrijų lėšos, kurias grąžino gavėjai. Išankstinių mokėjimų susigrąžinimas užfiksuojamas kaip asignuotosios įplaukos (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 2 dalis) ir sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis).

1.5.   ASIGNAVIMŲ, KURIUOS LEISTA NAUDOTI, STRUKTŪRA

| — | Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai; |
| --- | --- |

—

Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai;

Galutinio biudžeto asignavimai

| — | Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai arba asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintųjų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

—

Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai arba asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintųjų įsipareigojimų;

Papildomi asignavimai

| — | Bendra leistųjų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai; |
| --- | --- |

—

Bendra leistųjų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai;

Bendra leistųjų asignavimų suma

| — | Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos. |
| --- | --- |

—

Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos.

Metų asignavimai

1.6.   BIUDŽETO VYKDYMAS

Finansinio reglamento 48 straipsnio 1 dalyje teigiama: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų“.

50 straipsnyje teigiama, kad Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

1.6.1.   Įplaukų vykdymas

Biudžete atsižvelgiama į įplaukų prognozes ir bet kuriuos pokyčius dėl taisomųjų biudžetų priėmimo; šiais biudžetais koreguojamos pradinio biudžeto prognozės, atsižvelgiant į vykdymo metu nustatytą įplaukų sumažėjimą arba padidėjimą. Biudžeto įplaukos apima mokėjimų asignavimus.

Įplaukų rezultatą sudaro nustatytos teisės į gautinas sumas, faktiškai gautos įplaukos, atsižvelgiant į šias nustatytas teises, ir susigrąžintinas likutis.

Faktinės finansinių metų įplaukos yra gautos įplaukos, atsižvelgiant į per metus nustatytas teises į gautinas sumas, ir gautos sumos pagal teises, pagal kurias jos turi būti susigrąžintinos už praėjusiuosius metus.

1.6.2.   Išlaidų vykdymas

Kaip ir įplaukų atveju, išlaidos prognozuojamos pradiniame biudžete. Išlaidų vykdymas rodo, kaip įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai keičiasi per metus, yra panaudojami, perkeliami arba panaikinami.

Asignavimų panaudojimas

Įsipareigojimų asignavimai:

Įsipareigojimų asignavimai:

leistuosius asignavimus galima panaudoti įsipareigojimams prisiimti per finansinius metus.

Mokėjimų asignavimai:

Mokėjimų asignavimai:

leistuosius asignavimus galima panaudoti mokėjimams atlikti per finansinius metus.

Perkėlimai į kitus metus

Įsipareigojimų asignavimai

Kai kurių rūšių nepaskirti asignavimai gali būti perkeliami į kitą laikotarpį automatiškai, kaip ir asignuotųjų įplaukų atveju (Finansinio reglamento 10 straipsnis).

Institucijos gali leisti atlikti perkėlimą į kitą laikotarpį:

| — | jeigu iki gruodžio 31 d. užbaigiama panaudojimo procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas), arba |
| --- | --- |

—

jeigu iki gruodžio 31 d. užbaigiama panaudojimo procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas), arba

| — | jeigu teisinis pagrindas priimamas per paskutinį finansinių metų ketvirtį (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies b punktas). |
| --- | --- |

—

jeigu teisinis pagrindas priimamas per paskutinį finansinių metų ketvirtį (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies b punktas).

Biudžeto valdymo institucijai turi būti pranešta apie šį sprendimą (Finansinio reglamento 9 straipsnio 5 dalis).

Mokėjimų asignavimai

Kaip ir įsipareigojimų asignavimų atveju, nepanaudoti mokėjimų asignavimai iš asignuotųjų įplaukų į kitą laikotarpį perkeliami automatiškai.

| — | Nediferencijuotieji asignavimai: paprastai perkėlimas į kitą laikotarpį atliekamas automatiškai, jei asignavimai skirti neįvykdytiems įsipareigojimams padengti (Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalis). |
| --- | --- |

—

Nediferencijuotieji asignavimai: paprastai perkėlimas į kitą laikotarpį atliekamas automatiškai, jei asignavimai skirti neįvykdytiems įsipareigojimams padengti (Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalis).

| — | Diferencijuotieji asignavimai: nepanaudoti mokėjimų asignavimai paprastai nustoja galioti, tačiau Komisijos sprendimu jie gali būti perkeliami į kitą laikotarpį, jei kitų finansinių metų mokėjimų asignavimai nepadengs esamų įsipareigojimų arba įsipareigojimų, susijusių su įsipareigojimų asignavimais, kurie jau buvo perkelti (Finansinio reglamento 9 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

—

Diferencijuotieji asignavimai: nepanaudoti mokėjimų asignavimai paprastai nustoja galioti, tačiau Komisijos sprendimu jie gali būti perkeliami į kitą laikotarpį, jei kitų finansinių metų mokėjimų asignavimai nepadengs esamų įsipareigojimų arba įsipareigojimų, susijusių su įsipareigojimų asignavimais, kurie jau buvo perkelti (Finansinio reglamento 9 straipsnio 3 dalis).

Asignavimų panaikinimas

Bet kurie nepanaudoti ir į kitą laikotarpį neperkelti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai panaikinami metų pabaigoje (Finansinio reglamento 9 straipsnio 1 dalis).

1.7.   METINIS BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1.7.1.   Įplaukos

Į ataskaitas įtrauktos nuosavųjų išteklių sumos — tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas.

Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos — tai per metus faktiškai gautos sumos.

1.7.2.   Išlaidos

Apskaičiuojant metinį biudžeto vykdymo rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus.

Mokėjimai pagal metų mokėjimų asignavimus — tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimais laikomi mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo 2006 m. spalio 16 d. iki 2007 m. spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki 2008 m. sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po kontrolės procedūrų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

1.7.3.   Metinis biudžeto vykdymo rezultatas

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: Europos Bendrijų rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavųjų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų, |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų,

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos (15). |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos (15).

15

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusiųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis, |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusiųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis,

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

1.8.   NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI

Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado atotrūkis tarp įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia laiko skirtumą tarp įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos.

2.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ PAAIŠKINIMAI IR 2007 M. REZULTATO KOMENTARAS

2.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Biudžeto sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, OL L 390, 2006 12 30) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. kovo 28 d. Bendrasis biudžetas, pagrindinė Bendrijų finansinės politikos priemonė, — tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Bendrijų įplaukos ir išlaidos.

Biudžetinė procedūra išdėstyta EB sutarties 272 straipsnyje, kuriame nustatyta etapų seka ir terminai, kurių turi laikytis abi biudžeto valdymo institucijos — Taryba ir Parlamentas. Kiekvienais metais Komisija sudaro ateinančių metų Europos institucijų įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia preliminarų biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi preliminariu biudžeto projektu, Taryba parengia biudžeto projektą, kuris tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra galutinai priimtas, o tada biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

2.2.   BIUDŽETO KONSOLIDAVIMAS

Kaip ir praėjusiaisiais metais konsoliduotosios Europos Bendrijų bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į Bendrijų biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas.

Bendrijų biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija. Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos. Šias ataskaitas sudaro:

| — | biudžeto pajamų lentelė, kurioje nurodyta iš Komisijos biudžeto gauta suma; |
| --- | --- |

—

biudžeto pajamų lentelė, kurioje nurodyta iš Komisijos biudžeto gauta suma;

| — | dvi biudžeto išlaidų (įsipareigojimų, mokėjimų) lentelės, kuriose pateikiami duomenys pagal agentūras ir išskirstomi biudžeto ir papildomi asignavimai; |
| --- | --- |

—

dvi biudžeto išlaidų (įsipareigojimų, mokėjimų) lentelės, kuriose pateikiami duomenys pagal agentūras ir išskirstomi biudžeto ir papildomi asignavimai;

| — | kiekvienos lentelės apačioje įtraukta tarpinė suma, kuria nurodomas bendras agentūrų finansinis poveikis pagal išlaidų arba pajamų rūšį; |
| --- | --- |

—

kiekvienos lentelės apačioje įtraukta tarpinė suma, kuria nurodomas bendras agentūrų finansinis poveikis pagal išlaidų arba pajamų rūšį;

| — | biudžeto vykdymo rezultatų lentelė, kurioje agentūrų biudžeto rezultatas pridedamas prie Bendrijų rezultato (neįtraukiant iš Bendrijos išlaidoms numatytų lėšų mokamų subsidijų ir subsidijų, gautų kaip agentūrų įplaukos). |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo rezultatų lentelė, kurioje agentūrų biudžeto rezultatas pridedamas prie Bendrijų rezultato (neįtraukiant iš Bendrijos išlaidoms numatytų lėšų mokamų subsidijų ir subsidijų, gautų kaip agentūrų įplaukos).

2.3.   ĮPLAUKOS

Bendrojo Europos Bendrijų biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: nuosavuosius išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Europos Bendrijų steigimo sutarties 269 straipsnyje, pagal kurį „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais“. Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavųjų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavieji ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavieji ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavuosius išteklius sudaro žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso, taip pat yra nuosavųjų išteklių sistemos dalis.

2.3.1.   Tradiciniai nuosavieji ištekliai

Tradiciniai nuosavieji ištekliai: visos nustatytos tradicinių nuosavųjų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

| — | Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte — visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. |
| --- | --- |

—

Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte — visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

| — | Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte — visos dar nesusigrąžintos ir (arba) dar garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte — visos dar nesusigrąžintos ir (arba) dar garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio suvestinę, kurioje nurodoma:

| — | susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | bazės patikslinimas (korekcijos ir (arba) panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimas (korekcijos ir (arba) panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos, |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Remiantis valstybių narių siunčiama informacija, negalima vienais metais susigrąžintų sumų priskirti metams, kuriais atsirado teisės į tas sumas. Taigi į lentelės „2007 m. bendrojo biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė“ skiltį, į kurią įtraukiamos atsižvelgiant į perkeltas sumas gautos sumos, įtrauktos per metus gautos sumos ir panaikintų teisių į gautinas sumas suma, kurią pakeitė nauja teisių į gautinas sumas suma, apie kurią pranešė valstybės narės rengdamos naują suvestinę. Nuosavųjų išteklių teisėms į gautinas sumas taikomas vertės sumažinimas.

Susigrąžinus atskiros sąskaitos tradicinius nuosavuosius išteklius, jie turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po devynioliktos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavųjų išteklių surinkimo išlaidoms padengti.

2.3.2.   PVM ištekliai ir BNP ištekliai

PVM nuosavieji ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, kaip nustatyta pagal 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte išdėstytas taisykles. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamas įplaukas bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavųjų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

PVM ir BNP ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminarų biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Galutiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija, remdamasi galutinėmis bazėmis, apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumą. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius — tiek teigiamus, tiek neigiamus — iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, gruodžio 1 d. Vėlesniais metais galima koreguoti galutines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuotas likutis pakoreguojamas, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu kaip ir ankstesniųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. atliktos 1995–2006 m. laikotarpio BNP išteklių korekcijos sudarė 2 857 mln. EUR. Panašiai ir 1996–2006 m. laikotarpio PVM išteklių korekcijos sudarė 973 mln. EUR.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavųjų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3.3.   Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavųjų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavųjų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavųjų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus Bendrijoms.

2.4.   IŠLAIDOS

2.4.1.   2007–2013 m. finansinė programa

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Tvarusis augimas | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administravimas | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Įsipareigojimų asignavimai | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Iš viso mokėjimų asignavimų | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

Mln. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Tvarusis augimas

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Iš viso mokėjimų asignavimų

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės Bendrijų išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės perspektyvos išlaidų kategorijas. 2007-ieji buvo pirmieji 2007–2013 m. finansinės perspektyvos metai. 2007 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 124 457 mln. EUR, t. y. 1,04 % BNP. Atitinkama viršutinė asignavimų mokėjimų riba yra 122 190 mln. EUR, t. y. 1,02 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė perspektyva pateikiama galiojusiomis kainomis.

1 išlaidų kategorija. Tvarusis augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti — išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti — išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti — išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti — išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma parodo 2002 m. spalio mėn. Briuselio Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija. Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose Europos Sąjungai suteiktos naujos užduotys: teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai:

| — | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas. |
| --- | --- |

—

3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas.

| — | 3b. Pilietybė. |
| --- | --- |

—

3b. Pilietybė.

4 antraštinė dalis. ES kaip pasaulinio masto partnerė

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti Europos plėtros fondą (EPF), Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija. Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės neturėtų mokėti grynųjų įnašų į biudžetą pačioje narystės pradžioje, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus pervedimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

2.4.2.   Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai — veiklos rūšis.

ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Iš viso nustatytos 32 politikos sritys, kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Šios politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas — padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

2.5.   2007 M. BIUDŽETO VYKDYMO PASTABOS

2.5.1.   2007 m. biudžeto vykdymo rezultatas

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su trečiųjų šalių įnašais ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Taip paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2007 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2006 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus.

Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

ELPA ir EEE mokėjimų asignavimų dalis, kurią Bendrijos perkėlė iš 2007 m. į 2008 m., negalėjo būti įtraukta į 2007 m. likutį, nes ELPA turi patvirtinti tas sumas, o toks patvirtinimas nesuteikiamas iki 2008 m. vidurio.

Perkelti mokėjimų asignavimai apima automatiškai atliekamus perkėlimus ir perkėlimus pagal sprendimą. Taip pat įtrauktas paskirtųjų įplaukų asignavimų padidėjimas, nes metų pabaigoje nepanaudoti asignavimai bus perkeliami automatiškai. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, dabar nurodomi tik automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai.

2.5.2.   2007 m. biudžeto vykdymo pagrindinių ypatumų santrauka

Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos. Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2006 m. gruodžio 15 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 115 497 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 114 288 mln. EUR nuosavųjų išteklių. Reikėtų pažymėti, kad pradiniame biudžete numatytos įplaukos ir išlaidos per biudžetinius metus tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. Valstybių narių BNP pagrįstų nuosavųjų išteklių mokėjimų tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis.

2007 m. priimti septyni taisomieji biudžetai. Dėl jų poveikio 2007 m. biudžeto įplaukoms susidarė bendra galutinė 113 846 mln. EUR įplaukų suma. Ši suma buvo padengta iš nuosavųjų išteklių — iš viso 106 203 mln. EUR (taigi 8 085 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), ir kitų įplaukų likučio. Nuosavųjų išteklių poreikis sumažėjo dėl įvairių veiksnių, pavyzdžiui, įtrauktų 2 109 mln. EUR, susijusių su praėjusiųjų metų pertekliumi ir Išorės veiksmų garantijų fondo pertekliumi. Galiausiai sumažėjus mokėjimų asignavimams ir kartu padidėjus Taisomajame biudžete Nr. 7/2007 prognozuojamoms įplaukoms, papildomai sumažėjo 5 976 mln. EUR BNP išteklių.

Kiek tai susiję su nuosavaisiais ištekliais, reikėtų pažymėti, kad surinkta 100 % prognozuotų tradicinių nuosavųjų išteklių. Tai galima paaiškinti tuo, kad biudžeto sąmata pakeista tuo metu, kai buvo parengtas Taisomasis biudžetas Nr. 5/2007 (sąmata sumažinta 775 mln. EUR). Šis patikslinimas daugiausia buvo grindžiamas 2007 m. pavasario naujomis makroekonominėmis prognozėmis, kurios buvo mažiau optimistinės už ankstesnes.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Kiek tai susiję su išlaidomis, 2007 m. biudžeto — pirmųjų naujosios finansinės programos metų — įvykdytų mokėjimų asignavimų suma buvo 109 mlrd. EUR (98 %). Į kitą laikotarpį perkėlus apytiksliai 750 mln. EUR mokėjimų asignavimų, kurie daugiausia susiję su (nediferencijuotosiomis) administracinėmis išlaidomis, mokėjimų asignavimų vykdymo lygis 2007 m. biudžete buvo 99 % — panašus į įsipareigojimų asignavimų lygį. Palyginti su praėjusiaisiais metais, tai — teigiamas rezultatas.

2007 m. biudžeto įvykdytų įsipareigojimų asignavimų suma — 119 mlrd. EUR (96 %). Įsipareigojimų asignavimai, kurie liko nepanaudoti metų pabaigoje, visų pirma susiję su atidėtu kai kurių sanglaudos ir gamtos išteklių sričių veiklos programų priėmimu. Šie asignavimai bus arba perkelti į 2008 m., arba bus programuojami iš naujo vėlesniais finansinės programos metais. Po perkėlimo arba prašomo programavimo iš naujo (iš viso apytiksliai 3,6 mlrd. EUR), įsipareigojimų asignavimų vykdymo lygis 2007 m. biudžete buvo 99 %. Palyginti su praėjusiaisiais metais, ypač su 2000 m. (pirmaisiais ankstesnės finansinės programos metais), kai reikėjo didelio masto perkėlimų į kitą laikotarpį ir programavimų iš naujo, tai — teigiamas rezultatas.

2.5.3.   2007 m. biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su 2007 m. ekonominės veiklos rezultatu

I dalies B skirsnyje pateikiamas metinis ekonominės veiklos rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto vykdymo rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai yra tos pačios susijusios operacijos, naudinga kontrolės priemonė — užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukas ir išlaidas.

Derinamos sumos. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas praėjusiaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultato suderinimo tikslais, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultato.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavųjų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinamos sumos. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos biudžeto straipsnių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patiria Bendrijos lėšų gavėjai, apie kurias EB dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais įregistruotomis sąskaitomis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais įregistruotomis sąskaitomis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba praėjusiaisiais metais priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo požiūriu, bet nėra biudžeto sąskaitos, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant metinį biudžeto vykdymo rezultatą taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžeto sąskaitoms nedaro. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

Galiausiai agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas, kuris įtraukiamas į konsoliduotąjį ekonominės veiklos rezultatą, turi būti neįskaitomas, nes jų biudžeto vykdymas nėra konsoliduotojo biudžeto rezultato dalis.

agentūrų ir EAPB

SUDERINIMAS. EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS — BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 |
| METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS | 7 462 |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (5 036) |
| Teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 2 543 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (1 068) |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 8 814 |
| Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (3 635) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | (6 810) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (3 116) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 1 171 |
| Atidėjinių pokyčiai | 1 395 |
| Kita | (33) |
| Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas | (145) |
| METINIS BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS | 1 542 |

Mln. EUR

2007

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

7 462

7 462

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(5 036)

Teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

2 543

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(1 068)

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

8 814

Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(3 635)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

(6 810)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(3 116)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

1 171

Atidėjinių pokyčiai

1 395

Kita

(33)

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

(145)

METINIS BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

METINIS BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1 542

1 542

---

(1)  Pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

1

(2)  Parlamentas 2007 m. gruodžio 13 d. patvirtino biudžetą, kuriame numatyta apmokėti Bendrijų trumpalaikius įsipareigojimus nuosavaisiais ištekliais, kurie 2008 m. bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti.

2

(3)  Įskaitant Garantijų fondo pinigus (žr. 2.11 pastabą).

3

2.11

(4)  Atėmus makrofinansinės pagalbos sumas.

4

(5)  Aukštesnė ribinė vertė reiškia fiksuotų palūkanų normų paskolą, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris (žr. 2.3.4.2 punktą).

5

(6)  Aukštesnė ribinė vertė yra susijusi su fiksuota norma pasiskolinta suma, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris (žr. 2.3.4.2 punktą).

6

2.3.4.2

(7)  Vykdomieji raštai 15 mln. EUR sumai išieškoti bus pateikti 2008 m. (3 mln. EUR Sanglaudos fondui, 10 mln. EUR EKPF ir 2 mln. EUR EŽŪOGF Orientavimo skyriui). Sumą, nurodomą vykdomuosiuose raštuose sumoms išieškoti, kai jie pateikiami dėl finansinių korekcijų, taikomų užbaigiant programą, sudaro finansinės korekcijos suma ir galutinio mokėjimo prašymo likutis.

7

(8)  1990 m. balandžio 23 d. Tarybos sprendimas 90/212/Euratomas, iš dalies keičiantis Sprendimą 77/271/Euratomas dėl Sprendimo 77/270/Euratomas, suteikiančio Komisijai teisę suteikti Euratomo paskolas, siekiant prisidėti prie atominių elektrinių finansavimo, įgyvendinimo (OL L 112, 1990 5 3, p. 26).

8

1977 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas 77/271/Euratomas dėl Sprendimo 77/270/Euratomas, suteikiančio Komisijai teisę suteikti Euratomo paskolas, siekiant prisidėti prie atominių elektrinių finansavimo, įgyvendinimo (OL L 88, 1977 4 6, p. 11).

1994 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas 94/179/Euratomas, iš dalies keičiantis Sprendimą 77/270/Euratomas, kuris suteikia Komisijai teisę sudaryti sutartis dėl Euratomo paskolų, siekiant prisidėti prie tam tikrų Bendrijai nepriklausančių valstybių atominių elektrinių saugumo ir efektyvumo gerinimo (OL L 84, 1994 3 29, p. 41).

(9)  1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (OL L 293, 1994 11 12, p. 1).

9

(10)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

10

(11)  Mokama pirmuosius trejus metus po išvykimo.

11

(12)  Pirmą kartą konsoliduota 2007 m.

12

(13)  Decentralizuota ES įstaiga, priklausanti „Policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose“ ramsčiui.

13

(14)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurais kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

14

(15)  ELPA ir EEE šalių atveju iš n metų į n+1 metus perkeltų asignavimų apimtis paaiškėja, kai uždaromos sąskaitos. Todėl apskaičiuojant likutį, įtraukiami iš n-1 metų į n metus perkelti asignavimai.

15

---

| 10.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/111

---

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PATEIKTAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS

(2008/C 287/02)

| I. | Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo






  a) | 2007 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ (1), kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (2) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (3); |
| --- | --- | --- |

I.

Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo

a)

2007 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ (1), kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (2) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (3);

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal Sutarties 268–280 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (4) yra atsakinga už „Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:






  a) | Su „Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima vidaus kontrolės koncepcijos nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (5) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (6) ir įstaigų (7) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę būklę visais reikšmingais aspektais. |
| --- | --- | --- |

II.

Pagal Sutarties 268–280 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (4) yra atsakinga už „Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

a)

Su „Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima vidaus kontrolės koncepcijos nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (5) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (6) ir įstaigų (7) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę būklę visais reikšmingais aspektais.

| b) | Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo — trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo — kitoms įstaigoms. Bendro valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotimis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo — trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo — kitoms įstaigoms. Bendro valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotimis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais tiek, kiek jie yra pritaikomi Europos bendrijos kontekstui. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais tiek, kiek jie yra pritaikomi Europos bendrijos kontekstui. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingo neatitikimo Europos Bendrijų teisinės sistemos reikalavimams, dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Atlikdamas šiuos rizikos įvertinimus, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal atitinkamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingo neatitikimo Europos Bendrijų teisinės sistemos reikalavimams, dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Atlikdamas šiuos rizikos įvertinimus, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal atitinkamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

| V. | Nagrinėjant pajamas Audito Rūmų audito darbo apimtis buvo ribota. Pirma, PVM ir BNPj nuosavi ištekliai yra pagrįsti makroekonomine statistika, o ją sudarančių duomenų Audito Rūmai negali audituoti tiesiogiai. Antra, tradicinių nuosavų išteklių auditai negali apimti importo, kuriam nebuvo taikytos muitinės priežiūros procedūros. |
| --- | --- |

V.

Nagrinėjant pajamas Audito Rūmų audito darbo apimtis buvo ribota. Pirma, PVM ir BNPj nuosavi ištekliai yra pagrįsti makroekonomine statistika, o ją sudarančių duomenų Audito Rūmai negali audituoti tiesiogiai. Antra, tradicinių nuosavų išteklių auditai negali apimti importo, kuriam nebuvo taikytos muitinės priežiūros procedūros.

| VI. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą. |
| --- | --- |

VI.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą.

Nuomonė apie finansinių ataskaitų patikimumą

| VII. | Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ visais reikšmingais aspektais yra teisingai pateikti Bendrijų finansinė būklė 2007 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ visais reikšmingais aspektais yra teisingai pateikti Bendrijų finansinė būklė 2007 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

| VIII. | Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad dėl apskaitos sistemų trūkumų, kuriuos iš dalies sąlygojo sudėtinga teisinė ir finansinė sistema, vis dar išlieka kai kurių Komisijos generalinių direktoratų finansinės informacijos (visų pirma išankstinio finansavimo, susijusio atskyrimo ir sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų atveju) ir decentralizuotų įstaigų, kurių finansinės ataskaitos yra konsoliduojamos (visų pirma Europos GNSS (8) priežiūros institucijos ilgalaikio turto atveju), finansinės informacijos kokybei kylanti rizika. Dėl šių trūkumų reikėjo atlikti kai kuriuos pataisymus po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo. |
| --- | --- |

VIII.

Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad dėl apskaitos sistemų trūkumų, kuriuos iš dalies sąlygojo sudėtinga teisinė ir finansinė sistema, vis dar išlieka kai kurių Komisijos generalinių direktoratų finansinės informacijos (visų pirma išankstinio finansavimo, susijusio atskyrimo ir sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų atveju) ir decentralizuotų įstaigų, kurių finansinės ataskaitos yra konsoliduojamos (visų pirma Europos GNSS (8) priežiūros institucijos ilgalaikio turto atveju), finansinės informacijos kokybei kylanti rizika. Dėl šių trūkumų reikėjo atlikti kai kuriuos pataisymus po negalutinių finansinių ataskaitų pateikimo.

Nuomonė apie finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą

| IX. | Audito Rūmų nuomone, administracinių ir kitų išlaidų bei ekonomikos ir finansų reikalų srityse nėra reikšmingų su pajamomis, įsipareigojimais ir mokėjimais susijusių klaidų. Šiose srityse priežiūros ir kontrolės sistemos įdiegtos užtikrinant tinkamą neteisėtumo ir netvarkingumo rizikos valdymą. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmų nuomone, administracinių ir kitų išlaidų bei ekonomikos ir finansų reikalų srityse nėra reikšmingų su pajamomis, įsipareigojimais ir mokėjimais susijusių klaidų. Šiose srityse priežiūros ir kontrolės sistemos įdiegtos užtikrinant tinkamą neteisėtumo ir netvarkingumo rizikos valdymą.

| X. | Audito Rūmai mano, kad kitose išlaidų srityse klaidų poveikis mokėjimams, nors ir skirtingu lygiu, vis dar yra reikšmingas, o Komisija, valstybės narės ir kitos valstybės naudos gavėjos ir toliau turi dėti pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, siekiant geriau valdyti neteisėtumo ir netvarkingumo riziką. Šios sritys yra žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai, sanglauda, moksliniai tyrimai, energetika ir transportas, išorės pagalba, vystymas ir plėtra bei švietimas ir pilietybė.






  a) | Žemės ūkio ir gamtinių išteklių srityje Audito Rūmai nustatė, kad iš esmės su šia politikos grupe susijusių deklaruotų išlaidų operacijas veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemos apskritai yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą dėl atitikties ES taisyklėms. Tačiau Audito Rūmai daro išvadą, kad integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir toliau išlieka veiksminga mažinant neteisėtų išlaidų riziką, jei ji yra teisingai įdiegta ir jei į sistemą yra įvesti tikslūs ir patikimi duomenys. |
| --- | --- | --- |

X.

Audito Rūmai mano, kad kitose išlaidų srityse klaidų poveikis mokėjimams, nors ir skirtingu lygiu, vis dar yra reikšmingas, o Komisija, valstybės narės ir kitos valstybės naudos gavėjos ir toliau turi dėti pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, siekiant geriau valdyti neteisėtumo ir netvarkingumo riziką. Šios sritys yra žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai, sanglauda, moksliniai tyrimai, energetika ir transportas, išorės pagalba, vystymas ir plėtra bei švietimas ir pilietybė.

a)

Žemės ūkio ir gamtinių išteklių srityje Audito Rūmai nustatė, kad iš esmės su šia politikos grupe susijusių deklaruotų išlaidų operacijas veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemos apskritai yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą dėl atitikties ES taisyklėms. Tačiau Audito Rūmai daro išvadą, kad integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir toliau išlieka veiksminga mažinant neteisėtų išlaidų riziką, jei ji yra teisingai įdiegta ir jei į sistemą yra įvesti tikslūs ir patikimi duomenys.

| b) | Sanglaudos srityje Audito Rūmai nustatė, kad sanglaudos politikos projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad Komisijos priežiūros sistema ir valstybių narių kontrolės sistemos apskritai yra tik iš dalies veiksmingos užkertant kelią padidintų ar netinkamų finansuoti išlaidų apmokėjimui. |
| --- | --- |

b)

Sanglaudos srityje Audito Rūmai nustatė, kad sanglaudos politikos projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad Komisijos priežiūros sistema ir valstybių narių kontrolės sistemos apskritai yra tik iš dalies veiksmingos užkertant kelią padidintų ar netinkamų finansuoti išlaidų apmokėjimui.

| c) | Mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto srityje Audito Rūmai nustatė, kad šios politikos grupės mokėjimus veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad nepaisant kai kurių patobulinimų, Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos mažinant padidintų ar netinkamų finansuoti išlaidų apmokėjimo riziką. |
| --- | --- |

c)

Mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto srityje Audito Rūmai nustatė, kad šios politikos grupės mokėjimus veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad nepaisant kai kurių patobulinimų, Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos mažinant padidintų ar netinkamų finansuoti išlaidų apmokėjimo riziką.

| d) | Išorės pagalbos, vystymo ir plėtros srityje Audito Rūmai nustatė, kad su šios politikos grupės išlaidomis susijusias operacijas veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis, daugiausia įgyvendinančių organizacijų lygmenyje. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad nepaisant kai kurių Komisijos atliktų patobulinimų, priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą, kad išlaidos yra tinkamos finansuoti ir kad jos yra pagrįstos tinkamais įrodymais. |
| --- | --- |

d)

Išorės pagalbos, vystymo ir plėtros srityje Audito Rūmai nustatė, kad su šios politikos grupės išlaidomis susijusias operacijas veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis, daugiausia įgyvendinančių organizacijų lygmenyje. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad nepaisant kai kurių Komisijos atliktų patobulinimų, priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą, kad išlaidos yra tinkamos finansuoti ir kad jos yra pagrįstos tinkamais įrodymais.

| e) | Švietimo ir pilietybės srityje Audito Rūmai nustatė, kad šios politikos grupės mokėjimus veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą, kad išlaidos yra tinkamos finansuoti ir kad jos yra pagrįstos tinkamais įrodymais. |
| --- | --- |

e)

Švietimo ir pilietybės srityje Audito Rūmai nustatė, kad šios politikos grupės mokėjimus veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito darbu, daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos suteikiant patikinimą, kad išlaidos yra tinkamos finansuoti ir kad jos yra pagrįstos tinkamais įrodymais.

| XI. | Audito Rūmai pabrėžia, kad:






  a) | Bendrą žemės ūkio ir gamtinių išteklių srityje nustatytą klaidų lygį nulėmė neproporcingai didelis klaidų lygis kaimo plėtros srityje. Audito Rūmų vertinimu, su EŽŪGF išlaidomis susijęs klaidų lygis yra šiek tiek mažesnis už reikšmingumo ribą, o EŽŪFKP išlaidų atveju nustatyta, kad ši riba yra ženkliai viršyta. |
| --- | --- | --- |

XI.

Audito Rūmai pabrėžia, kad:

a)

Bendrą žemės ūkio ir gamtinių išteklių srityje nustatytą klaidų lygį nulėmė neproporcingai didelis klaidų lygis kaimo plėtros srityje. Audito Rūmų vertinimu, su EŽŪGF išlaidomis susijęs klaidų lygis yra šiek tiek mažesnis už reikšmingumo ribą, o EŽŪFKP išlaidų atveju nustatyta, kad ši riba yra ženkliai viršyta.

| b) | Sudėtingi arba neaiškūs teisiniai reikalavimai (kaip antai tinkamumo finansuoti taisyklės) turi didelės įtakos su išlaidomis žemės ūkio ir gamtinių išteklių, sanglaudos, mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto bei švietimo ir pilietybės srityse susijusių operacijų teisėtumui ir (arba) tvarkingumui. |
| --- | --- |

b)

Sudėtingi arba neaiškūs teisiniai reikalavimai (kaip antai tinkamumo finansuoti taisyklės) turi didelės įtakos su išlaidomis žemės ūkio ir gamtinių išteklių, sanglaudos, mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto bei švietimo ir pilietybės srityse susijusių operacijų teisėtumui ir (arba) tvarkingumui.

| XII. | Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos ir toliau buvo tobulinamos, visų pirma kiek tai susiję su išlygų poveikiu generalinių direktorių deklaracijose pateiktam patikinimui ir didesniu šių deklaracijų ir Audito Rūmų nustatytų faktų atitikimu. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad Komisija vis dar negali įrodyti, kad jos veiksmai, kurių ji imasi siekdama pagerinti priežiūros ir kontrolės sistemas, yra veiksmingi mažinant klaidų riziką didelėse biudžeto srityse. |
| --- | --- |

XII.

Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos ir toliau buvo tobulinamos, visų pirma kiek tai susiję su išlygų poveikiu generalinių direktorių deklaracijose pateiktam patikinimui ir didesniu šių deklaracijų ir Audito Rūmų nustatytų faktų atitikimu. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad Komisija vis dar negali įrodyti, kad jos veiksmai, kurių ji imasi siekdama pagerinti priežiūros ir kontrolės sistemas, yra veiksmingi mažinant klaidų riziką didelėse biudžeto srityse.

2008 m. rugsėjo 24–25 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  „Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos“ yra pateiktos 2007 finansinių metų Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų I tome.

1

(2)  „Konsoliduotą finansinę ataskaitomybę“ sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita (su segmentų informacija), pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

2

(3)  „Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas“ sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

3

(4)  Europos institucijų ir įstaigų lygmenyje vadovybė yra institucijų nariai, agentūrų direktoriai, įgalioti ar perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai ir finansų, audito ar kontrolės padalinių vadovai. Valstybių narių ir valstybių naudos gavėjų lygmenyje vadovybė yra leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai bei mokėjimo, sertifikavimo institucijų bei įgyvendinančių agentūrų vadovai.

4

(5)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės apskaitininkų federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, kai jų negalima pritaikyti, — Tarptautinės apskaitos standartų valdybos parengtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) arba Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2007 finansinių metų „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ yra parengta pagal šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (kaip tai yra daroma nuo 2005 finansinių metų), kuriose kaupimu grindžiamos apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Bendrijų kontekstui, o „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

5

(6)  Prieš institucijoms priimant metines finansines ataskaitas, įvairūs apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga institucijų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

6

(7)  Metines finansines ataskaitas parengia atitinkami direktoriai ir jas nusiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui kartu su atitinkamos valdybos nuomone. Be to, atitinkami apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga įstaigų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

7

(8)  GNSS: Pasaulinės navigacijos palydovų sistemos.

8

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---