# Az Európai Unió C 319/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 319 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. december 13. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 319

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. december 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 319/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (2008. november 20.) a fiatalok egészségéről és jólétéről | 1 |
| 2008/C 319/02 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás (2008. november 21.) a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról | 4 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 319/03 | A Tanács ajánlása (2008. november 20.) a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2008/C 319/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (2008. november 20.) a fiatalok egészségéről és jólétéről

1

2008/C 319/02

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás (2008. november 21.) a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról

4

AJÁNLÁSOK

Tanács

2008/C 319/03

A Tanács ajánlása (2008. november 20.) a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról

8

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 319/04 | A Tanács következtetései az Európai Örökség cím Európai Unió általi létrehozásáról | 11 |
| 2008/C 319/05 | A Tanács következtetései az építészetről: a kultúra hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez | 13 |
| 2008/C 319/06 | A Tanács következtetései (2008. november 20.) a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztéséről, valamint a digitális környezetben való kalózkodás megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről | 15 |
| 2008/C 319/07 | A Tanács következtetései (2008. november 20.) az EUROPEANA európai digitális könyvtárról | 18 |
| 2008/C 319/08 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések (2008. november 21.) a fiatalok felkészítése a XXI. századra: az iskolák területén folyó európai együttműködés programjáról | 20 |
| | Bizottság |
| 2008/C 319/09 | Euro-átváltási árfolyamok | 23 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2008/C 319/04

A Tanács következtetései az Európai Örökség cím Európai Unió általi létrehozásáról

11

2008/C 319/05

A Tanács következtetései az építészetről: a kultúra hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez

13

2008/C 319/06

A Tanács következtetései (2008. november 20.) a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztéséről, valamint a digitális környezetben való kalózkodás megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről

online

15

2008/C 319/07

A Tanács következtetései (2008. november 20.) az EUROPEANA európai digitális könyvtárról

18

2008/C 319/08

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések (2008. november 21.) a fiatalok felkészítése a XXI. századra: az iskolák területén folyó európai együttműködés programjáról

20

Bizottság

2008/C 319/09

Euro-átváltási árfolyamok

23

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 319/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Korábban bejelentett összefonódás ismételt bejelentése (Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 319/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Korábban bejelentett összefonódás ismételt bejelentése (Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 319/13

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (2008. november 20.) a fiatalok egészségéről és jólétéről

(2008/C 319/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETNEK:

| — | arra, hogy az Európai Bizottság „Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot” című, 2001. november 21-i fehér könyve (1), melyet a Tanács 2002. február 14-i következtetéseiben jóváhagyott, meghatározza, hogy az egészség a fiatalok társadalmi integrációjának és autonómiájának egyik tényezője és állampolgári szerepvállalásuk megteremtésének alapvető feltétele, |
| --- | --- |

—

arra, hogy az Európai Bizottság „Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot” című, 2001. november 21-i fehér könyve (1), melyet a Tanács 2002. február 14-i következtetéseiben jóváhagyott, meghatározza, hogy az egészség a fiatalok társadalmi integrációjának és autonómiájának egyik tényezője és állampolgári szerepvállalásuk megteremtésének alapvető feltétele,

| — | a Tanács 2002. június 27-i állásfoglalása (2) az ifjúságpolitika terén európai együttműködési keretet hoz létre, amelynek három fő területe közül az egyik az egyéb releváns európai szakpolitikák ifjúsági dimenzióval való kiegészítése, |
| --- | --- |

—

a Tanács 2002. június 27-i állásfoglalása (2) az ifjúságpolitika terén európai együttműködési keretet hoz létre, amelynek három fő területe közül az egyik az egyéb releváns európai szakpolitikák ifjúsági dimenzióval való kiegészítése,

| — | az Európai Tanács 2005. március 22–23-i tavaszi ülésén elfogadott európai ifjúsági paktum egyike azon eszközöknek, amelyek hozzájárulnak a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási célkitűzések eléréséhez, |
| --- | --- |

—

az Európai Tanács 2005. március 22–23-i tavaszi ülésén elfogadott európai ifjúsági paktum egyike azon eszközöknek, amelyek hozzájárulnak a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási célkitűzések eléréséhez,

| — | a „Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések – az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése” című, 2005. novemberi tanácsi állásfoglalás (3) megállapítja, hogy a releváns európai szakpolitikákon belüli ifjúsági dimenzió kialakításakor többek között a fiatalok egészséges életmódjára is kiemelt figyelmet kell fordítani, |
| --- | --- |

—

a „Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések – az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése” című, 2005. novemberi tanácsi állásfoglalás (3) megállapítja, hogy a releváns európai szakpolitikákon belüli ifjúsági dimenzió kialakításakor többek között a fiatalok egészséges életmódjára is kiemelt figyelmet kell fordítani,

| — | a fiatalok egyenlő lehetőségeiről és társadalmi részvételéről szóló, 2007. májusi tanácsi állásfoglalás (4) felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget a fiatalokat foglalkoztató kérdéseknek a fiatalok életminőségét érintő szakpolitikákban, így az egészségügyben is, |
| --- | --- |

—

a fiatalok egyenlő lehetőségeiről és társadalmi részvételéről szóló, 2007. májusi tanácsi állásfoglalás (4) felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget a fiatalokat foglalkoztató kérdéseknek a fiatalok életminőségét érintő szakpolitikákban, így az egészségügyben is,

| — | „Az oktatásban, a foglalkoztatásban és a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítéséről” szóló, 2007. szeptemberi bizottsági közlemény (5) felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek kezdeményezéseket a fiatalok egészségével kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

„Az oktatásban, a foglalkoztatásban és a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítéséről” szóló, 2007. szeptemberi bizottsági közlemény (5) felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek kezdeményezéseket a fiatalok egészségével kapcsolatban,

| — | a transzverzális ifjúságpolitikai megközelítésről szóló, 2007. november 16-i tanácsi következtetések (6) meghatározzák, hogy a Bizottság 2009-től háromévente európai uniós jelentést készít az ifjúságról, |
| --- | --- |

—

a transzverzális ifjúságpolitikai megközelítésről szóló, 2007. november 16-i tanácsi következtetések (6) meghatározzák, hogy a Bizottság 2009-től háromévente európai uniós jelentést készít az ifjúságról,

| — | a Tanács az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008-2013” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2007. december 6-i következtetéseiben (7) felhívta a figyelmet az egészséget meghatározó kulcsfontosságú tényezőkkel – úgymint a táplálkozással, a fizikai tevékenységgel, az alkohol- és a kábítószer-fogyasztással, a dohányzással és a környezeti kockázatokkal – kapcsolatos kérdések megoldásának, valamint a nemek szerepe figyelembevételének szükségességére, továbbá hangsúlyozta az egészségnek a mindennapi életben, azaz a család, az iskola, a munkahely és a szabadidős tevékenységek körülményei közötti előmozdításának jelentőségét, |
| --- | --- |

—

a Tanács az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008-2013” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2007. december 6-i következtetéseiben (7) felhívta a figyelmet az egészséget meghatározó kulcsfontosságú tényezőkkel – úgymint a táplálkozással, a fizikai tevékenységgel, az alkohol- és a kábítószer-fogyasztással, a dohányzással és a környezeti kockázatokkal – kapcsolatos kérdések megoldásának, valamint a nemek szerepe figyelembevételének szükségességére, továbbá hangsúlyozta az egészségnek a mindennapi életben, azaz a család, az iskola, a munkahely és a szabadidős tevékenységek körülményei közötti előmozdításának jelentőségét,

| — | a hátrányos helyzetű fiatalok részvételéről szóló, 2008. május 22-i tanácsi állásfoglalás (8) hangsúlyozza, hogy az egészségügyi problémák hátráltatják a fiatalok aktív társadalmi részvételét, és felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy egészségügyi stratégiáik révén mozdítsák elő a fiatalok egészséges életmódját. |
| --- | --- |

—

a hátrányos helyzetű fiatalok részvételéről szóló, 2008. május 22-i tanácsi állásfoglalás (8) hangsúlyozza, hogy az egészségügyi problémák hátráltatják a fiatalok aktív társadalmi részvételét, és felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy egészségügyi stratégiáik révén mozdítsák elő a fiatalok egészséges életmódját.

MEGÁLLAPÍTJÁK, HOGY:

| 1. | noha Európában a fiatalok egészségi állapota általában véve kielégítőnek mondható, bizonyos területek – így a táplálkozás, a fizikai tevékenység, az túlzott alkoholfogyasztás, illetve a szexuális és a mentális jólét – helyzete különös aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

1.

noha Európában a fiatalok egészségi állapota általában véve kielégítőnek mondható, bizonyos területek – így a táplálkozás, a fizikai tevékenység, az túlzott alkoholfogyasztás, illetve a szexuális és a mentális jólét – helyzete különös aggodalomra ad okot;

| 2. | különös figyelmet kell fordítani az egészséges életmód és a megelőző intézkedések előmozdítására, mindenekelőtt a szexualitás, a túlzott alkoholfogyasztás, a kábítószer-fogyasztás, a dohányzás, az étkezési zavarok, az elhízás, az erőszak, a szerencsejáték, valamint az informatikai és kommunikációs eszközökkel kapcsolatos függőség terén; |
| --- | --- |

2.

különös figyelmet kell fordítani az egészséges életmód és a megelőző intézkedések előmozdítására, mindenekelőtt a szexualitás, a túlzott alkoholfogyasztás, a kábítószer-fogyasztás, a dohányzás, az étkezési zavarok, az elhízás, az erőszak, a szerencsejáték, valamint az informatikai és kommunikációs eszközökkel kapcsolatos függőség terén;

| 3. | az életkörülményekhez kapcsolódó egyes tényezők, mint például a szegénység, a munkanélküliség, a munkahely bizonytalansága, a lakásproblémák, a korai iskolaelhagyás és a hátrányos megkülönböztetés kockáztathatja a fiatalok egészségét és jólétét, valamint akadályt jelenthet a fiatalok számára abban, hogy a megelőzés lehetőségeivel és a magas színvonalú, ingyenes egészségügyi rendszerek szolgáltatásaival éljenek vagy azokhoz teljes körűen hozzáférjenek, ami egészségükre és életminőségre hatással lehet; |
| --- | --- |

3.

az életkörülményekhez kapcsolódó egyes tényezők, mint például a szegénység, a munkanélküliség, a munkahely bizonytalansága, a lakásproblémák, a korai iskolaelhagyás és a hátrányos megkülönböztetés kockáztathatja a fiatalok egészségét és jólétét, valamint akadályt jelenthet a fiatalok számára abban, hogy a megelőzés lehetőségeivel és a magas színvonalú, ingyenes egészségügyi rendszerek szolgáltatásaival éljenek vagy azokhoz teljes körűen hozzáférjenek, ami egészségükre és életminőségre hatással lehet;

| 4. | a fiatal férfiak és nők egészségük és jólétük tekintetében eltérő helyzetekkel szembesülhetnek, ennélfogva a nemekkel kapcsolatos kérdéseket figyelembe kell venni, amikor a fiatalok egészségének ügyéről van szó; |
| --- | --- |

4.

a fiatal férfiak és nők egészségük és jólétük tekintetében eltérő helyzetekkel szembesülhetnek, ennélfogva a nemekkel kapcsolatos kérdéseket figyelembe kell venni, amikor a fiatalok egészségének ügyéről van szó;

| 5. | az egészséges fizikai és társadalmi környezet alapvető az egészséges fejlődéshez. Erőfeszítéseket kell tenni azon környezetek minőségének javítása érdekében, amelyekben a fiatalok élnek, dolgoznak és tanulnak; |
| --- | --- |

5.

az egészséges fizikai és társadalmi környezet alapvető az egészséges fejlődéshez. Erőfeszítéseket kell tenni azon környezetek minőségének javítása érdekében, amelyekben a fiatalok élnek, dolgoznak és tanulnak;

| 6. | a szülők létfontosságú szerepet játszanak a fiatalok jólétének és egészséges környezetének kialakításában, támogatásuk érdekében ennélfogva további intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

6.

a szülők létfontosságú szerepet játszanak a fiatalok jólétének és egészséges környezetének kialakításában, támogatásuk érdekében ennélfogva további intézkedéseket kell hozni.

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 1. | szoros kapcsolat van a fiatalok egészsége és jóléte, szociális beilleszkedése, valamint iskolázottsági szintje között; |
| --- | --- |

1.

szoros kapcsolat van a fiatalok egészsége és jóléte, szociális beilleszkedése, valamint iskolázottsági szintje között;

| 2. | a fiataloknak – különösen az egészséges életmód pozitív hatásaira és az egészséghez kapcsolódó kockázatokra vonatkozó ismereteik növelése révén – segítséget kell nyújtani abban, hogy egészségségükért nagyobb felelősséget vállaljanak, növeljék önbecsülésüket és fokozzák önállóságukat. |
| --- | --- |

2.

a fiataloknak – különösen az egészséges életmód pozitív hatásaira és az egészséghez kapcsolódó kockázatokra vonatkozó ismereteik növelése révén – segítséget kell nyújtani abban, hogy egészségségükért nagyobb felelősséget vállaljanak, növeljék önbecsülésüket és fokozzák önállóságukat.

MEGÁLLAPODNAK ABBAN, HOGY:

| 1. | pontosan kell ismerni és megfelelően értékelni kell a fiatal férfiak és nők egészségügyi állapotát, szükségleteit és elvárásait, valamint az ezzel kapcsolatos gyakorlatokat, tapasztalatokat és ismereteket annak érdekében, hogy egyrészt hozzá lehessen járulni az ifjúság-egészségügyi politika hatékonyságának és eredményességének biztosításához, másrészt pedig – az igényekhez igazított stratégiák keretében – jobban figyelembe lehessen venni a célcsoportok sajátosságait, tekintetbe véve a körükben többek között az életkor, a nem, a lakóhely vagy a szociális és gazdasági helyzet következtében esetlegesen fennálló különbségeket, előnyben részesítve a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat; |
| --- | --- |

1.

pontosan kell ismerni és megfelelően értékelni kell a fiatal férfiak és nők egészségügyi állapotát, szükségleteit és elvárásait, valamint az ezzel kapcsolatos gyakorlatokat, tapasztalatokat és ismereteket annak érdekében, hogy egyrészt hozzá lehessen járulni az ifjúság-egészségügyi politika hatékonyságának és eredményességének biztosításához, másrészt pedig – az igényekhez igazított stratégiák keretében – jobban figyelembe lehessen venni a célcsoportok sajátosságait, tekintetbe véve a körükben többek között az életkor, a nem, a lakóhely vagy a szociális és gazdasági helyzet következtében esetlegesen fennálló különbségeket, előnyben részesítve a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat;

| 2. | a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatban átfogó és transzverzális megközelítést kell alkalmazni, valamennyi érintett terület bevonásával, ideértve különösen a közegészségügyi rendszert, a formális és nem formális oktatást, a foglalkoztatást és a társadalmi befogadást, a gyermekkort és a családot, a sportot, a kulturális tevékenységeket, a kutatást, a környezetet, a médiát és a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

2.

a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatban átfogó és transzverzális megközelítést kell alkalmazni, valamennyi érintett terület bevonásával, ideértve különösen a közegészségügyi rendszert, a formális és nem formális oktatást, a foglalkoztatást és a társadalmi befogadást, a gyermekkort és a családot, a sportot, a kulturális tevékenységeket, a kutatást, a környezetet, a médiát és a fogyasztóvédelmet;

| 3. | az egészséges életmód elsajátítása szempontjából szükséges a fizikai tevékenység és a kiegyensúlyozott étrend előmozdítása; |
| --- | --- |

3.

az egészséges életmód elsajátítása szempontjából szükséges a fizikai tevékenység és a kiegyensúlyozott étrend előmozdítása;

| 4. | különösen a megfelelő mentális egészség kialakításának – elsősorban az iskolák és az ifjúság területén végzett munkák révén történő – elősegítésével kiemelt figyelmet kellene fordítani a fiatalok mentális egészségére éppúgy, mint az öngyilkosságok és az önkárosítások megelőzésére; |
| --- | --- |

4.

különösen a megfelelő mentális egészség kialakításának – elsősorban az iskolák és az ifjúság területén végzett munkák révén történő – elősegítésével kiemelt figyelmet kellene fordítani a fiatalok mentális egészségére éppúgy, mint az öngyilkosságok és az önkárosítások megelőzésére;

| 5. | az ifjúsági dimenzióval rendelkező egészségügyi politikának kapcsolatot kell teremtenie a közpolitika helyi, regionális, nemzeti és európai szintjei között, és a formális, nem formális és informális oktatás, az egészségügyi szakemberek, a gazdasági és szociális partnerek – különösen az ifjúsági szervezetek – és a média közötti széles körű partnerségre kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

5.

az ifjúsági dimenzióval rendelkező egészségügyi politikának kapcsolatot kell teremtenie a közpolitika helyi, regionális, nemzeti és európai szintjei között, és a formális, nem formális és informális oktatás, az egészségügyi szakemberek, a gazdasági és szociális partnerek – különösen az ifjúsági szervezetek – és a média közötti széles körű partnerségre kell támaszkodnia.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | mozdítsák elő az ifjúsági dimenziót az egészségügyi kezdeményezésekben és a fiatalok egészségvédelmére irányuló megfelelő, ágazatközi, kellően összehangolt és szisztematikusan értékelt intézkedések végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.

mozdítsák elő az ifjúsági dimenziót az egészségügyi kezdeményezésekben és a fiatalok egészségvédelmére irányuló megfelelő, ágazatközi, kellően összehangolt és szisztematikusan értékelt intézkedések végrehajtásában;

| 2. | vonják be a fiatalokat és az ifjúságpolitikák által érintett valamennyi szereplőt az egészségügyi kezdeményezések kidolgozásába és végrehajtásába, különösen az egymástól tanulás módszere révén; |
| --- | --- |

2.

vonják be a fiatalokat és az ifjúságpolitikák által érintett valamennyi szereplőt az egészségügyi kezdeményezések kidolgozásába és végrehajtásába, különösen az egymástól tanulás módszere révén;

| 3. | segítsék elő valamennyi fiatal hozzáférését a szabadidős, kulturális és fizikai tevékenységekhez; |
| --- | --- |

3.

segítsék elő valamennyi fiatal hozzáférését a szabadidős, kulturális és fizikai tevékenységekhez;

| 4. | vegyék figyelembe a fiatalok egészségét és jólétét a tájékoztatással és a médiával kapcsolatos programokban és politikákban; |
| --- | --- |

4.

vegyék figyelembe a fiatalok egészségét és jólétét a tájékoztatással és a médiával kapcsolatos programokban és politikákban;

| 5. | támogassák az ifjúság területén tevékenykedő személyeknek és a betegségmegelőzéssel, a fiatalok egészségével és jólétével foglalkozó nemkormányzati szervezeteknek az alapvető tanácsadással, a korai beavatkozással, a fiatalok problémáinak meghatározásával és más szolgáltatásokhoz irányítással kapcsolatos képzését. |
| --- | --- |

5.

támogassák az ifjúság területén tevékenykedő személyeknek és a betegségmegelőzéssel, a fiatalok egészségével és jólétével foglalkozó nemkormányzati szervezeteknek az alapvető tanácsadással, a korai beavatkozással, a fiatalok problémáinak meghatározásával és más szolgáltatásokhoz irányítással kapcsolatos képzését.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | biztosítsa, hogy egészségügyi kezdeményezéseiben vegyék figyelembe az ifjúsági dimenziót; |
| --- | --- |

1.

biztosítsa, hogy egészségügyi kezdeményezéseiben vegyék figyelembe az ifjúsági dimenziót;

| 2. | az e területen folytatott tevékenységébe minden szinten vonja be a fiatalokat és az ifjúságpolitikák által érintett szereplőket. |
| --- | --- |

2.

az e területen folytatott tevékenységébe minden szinten vonja be a fiatalokat és az ifjúságpolitikák által érintett szereplőket.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | gondoskodjanak e tárgyban az ismeretek és a kutatás elmélyítéséről, valamint ezek rendszeres naprakésszé tételéről, figyelembe véve a fiatalok közt egészségügyi és jóléti szempontból – többek között a nemükből, életkorukból, földrajzi, társadalmi-gazdasági helyzetükből, szexuális beállítottságukból vagy fogyatékosságukból eredően meglévő – különbségeket; |
| --- | --- |

1.

gondoskodjanak e tárgyban az ismeretek és a kutatás elmélyítéséről, valamint ezek rendszeres naprakésszé tételéről, figyelembe véve a fiatalok közt egészségügyi és jóléti szempontból – többek között a nemükből, életkorukból, földrajzi, társadalmi-gazdasági helyzetükből, szexuális beállítottságukból vagy fogyatékosságukból eredően meglévő – különbségeket;

| 2. | az európai fiatalok helyzetéről szóló hároméves bizottsági jelentést – a már meglévő adatok felhasználásával – fokozatosan egészítsék ki az egészségüggyel és a jóléttel kapcsolatos adatokkal; |
| --- | --- |

2.

az európai fiatalok helyzetéről szóló hároméves bizottsági jelentést – a már meglévő adatok felhasználásával – fokozatosan egészítsék ki az egészségüggyel és a jóléttel kapcsolatos adatokkal;

| 3. | dolgozzanak ki a fiatalok egészségét befolyásoló tényezőkkel kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenységeket; |
| --- | --- |

3.

dolgozzanak ki a fiatalok egészségét befolyásoló tényezőkkel kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenységeket;

| 4. | segítsék elő a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatban alkalmazott bevált gyakorlatok helyi, regionális, nemzeti és európai szintű cseréjét, különösen a meglévő struktúrákra támaszkodva; |
| --- | --- |

4.

segítsék elő a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatban alkalmazott bevált gyakorlatok helyi, regionális, nemzeti és európai szintű cseréjét, különösen a meglévő struktúrákra támaszkodva;

| 5. | a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatos projektek kialakítása érdekében a lehető legjobban aknázzák ki az Unió már meglévő szakpolitikái, programjai és egyéb eszközei – nevezetesen az európai strukturális alapok és a „Cselekvő ifjúság” program – nyújtotta lehetőségeket; |
| --- | --- |

5.

a fiatalok egészségével és jólétével kapcsolatos projektek kialakítása érdekében a lehető legjobban aknázzák ki az Unió már meglévő szakpolitikái, programjai és egyéb eszközei – nevezetesen az európai strukturális alapok és a „Cselekvő ifjúság” program – nyújtotta lehetőségeket;

| 6. | erősítsék meg a partnerséget a fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúsági területen tevékenykedőkkel és a civil társadalommal az ifjúság-egészségügy terén. |
| --- | --- |

6.

erősítsék meg a partnerséget a fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúsági területen tevékenykedőkkel és a civil társadalommal az ifjúság-egészségügy terén.

---

(1)  14441/01 – COM(2001) 681 végleges.

(2)  HL C 168., 2002.7.13., 2. o.

(3)  HL C 292., 2005.11.24., 5. o.

(4)  HL C 314., 2007.12.22., 1. o.

(5)  COM(2007) 498 végleges.

(6)  HL C 282., 2007.11.24., 16. o.

(7)  15611/07.

(8)  HL C 141., 2008.6.7., 1. o.

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/4

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás (2008. november 21.) a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról

(2008/C 319/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI:

FIGYELEMBE VÉVE, HOGY:

| 1. | A kereskedelem növekvő globalizációja, valamint az aktív életkor meghosszabbodása minden eddiginél jobban megkívánja az egyéni készségek folyamatos alakítását annak érdekében, hogy az előrelátható vagy szükséges változások előtt lehessen járni, és ezáltal biztosabbá váljon a pályafutás. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelem növekvő globalizációja, valamint az aktív életkor meghosszabbodása minden eddiginél jobban megkívánja az egyéni készségek folyamatos alakítását annak érdekében, hogy az előrelátható vagy szükséges változások előtt lehessen járni, és ezáltal biztosabbá váljon a pályafutás.

| 2. | Az Európai Unió bővítése megnövelte a mobilitási lehetőségeket az oktatás, képzés terén, valamint a munkaerőpiacon, és ezáltal szükségessé vált az uniós polgárok felkészítése arra, hogy tanulási és szakmai pályafutásukat szélesebb földrajzi keretben alakítsák ki. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió bővítése megnövelte a mobilitási lehetőségeket az oktatás, képzés terén, valamint a munkaerőpiacon, és ezáltal szükségessé vált az uniós polgárok felkészítése arra, hogy tanulási és szakmai pályafutásukat szélesebb földrajzi keretben alakítsák ki.

| 3. | A polgárok életére egyre inkább jellemző a többszöri átmenet: nevezetesen a közoktatásból szakképzésbe, a felsőoktatásba vagy a foglalkoztatásba, a foglalkoztatásból a munkanélküliségbe, illetve a továbbképzések vagy a munkaerőpiac elhagyása felé. A pályaorientáció meghatározó szerepet játszik azokban a fontos döntésekben, amelyeket az egyéneknek életük során meg kell hozniuk. Emellett hozzájárulhat ahhoz, hogy az egyének nagyobb felelősséget vállaljanak saját pályafutásuk biztonságosabb alakításában a jelenlegi munkaerőpiac keretein belül, és hogy könnyebben egyensúlyt tudjanak teremteni magán- és szakmai életük között. |
| --- | --- |

3.

A polgárok életére egyre inkább jellemző a többszöri átmenet: nevezetesen a közoktatásból szakképzésbe, a felsőoktatásba vagy a foglalkoztatásba, a foglalkoztatásból a munkanélküliségbe, illetve a továbbképzések vagy a munkaerőpiac elhagyása felé. A pályaorientáció meghatározó szerepet játszik azokban a fontos döntésekben, amelyeket az egyéneknek életük során meg kell hozniuk. Emellett hozzájárulhat ahhoz, hogy az egyének nagyobb felelősséget vállaljanak saját pályafutásuk biztonságosabb alakításában a jelenlegi munkaerőpiac keretein belül, és hogy könnyebben egyensúlyt tudjanak teremteni magán- és szakmai életük között.

| 4. | A munkaerőpiacot a tartós munkanélküliség és egyes ágazatokban a munkaerő-toborzási nehézségek közötti egyensúlyhiány jellemzi, míg a pályaorientáció olyan eszközt jelent, amellyel jobban ki lehet elégíteni a munkaerőpiac igényeit. |
| --- | --- |

4.

A munkaerőpiacot a tartós munkanélküliség és egyes ágazatokban a munkaerő-toborzási nehézségek közötti egyensúlyhiány jellemzi, míg a pályaorientáció olyan eszközt jelent, amellyel jobban ki lehet elégíteni a munkaerőpiac igényeit.

| 5. | A társadalmi befogadás és az esélyegyenlőség továbbra is jelentős kihívás az oktatási, képzési és foglalkoztatási politika számára. |
| --- | --- |

5.

A társadalmi befogadás és az esélyegyenlőség továbbra is jelentős kihívás az oktatási, képzési és foglalkoztatási politika számára.

MEGERŐSÍTIK:

a pályaorientáció olyan tartós folyamatként való meghatározását, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy minden életkorban, életük bármely pontján felmérjék képességeiket, kompetenciáikat és érdeklődési területeiket, oktatással, képzéssel és foglalkoztatással kapcsolatos döntéseket hozzanak, alakítsák egyéni életpályájukat a tanulás és a munka terén, továbbá más olyan területeken, ahol képességeket és kompetenciákat lehet elsajátítani és/vagy használni. A pályaorientációba beletartoznak a tájékoztatással, a tanácsadással, a kompetencia-felméréssel, a támogatással, valamint a döntéshozatali és életpályamenedzsment-készségek oktatásával kapcsolatos egyéni és csoportos tevékenységek.

EMLÉKEZTETNEK ARRA, HOGY:

| 1. | „az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó politikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről” szóló, 2004. május 28-i tanácsi állásfoglalás (1) meghatározza a valamennyi uniós állampolgár egész életen át tartó pályaorientációjára vonatkozó politika fő céljait; |
| --- | --- |

1.

„az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó politikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről” szóló, 2004. május 28-i tanácsi állásfoglalás (1) meghatározza a valamennyi uniós állampolgár egész életen át tartó pályaorientációjára vonatkozó politika fő céljait;

| 2. | az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) hangsúlyozza, hogy több kulcskompetencia közül a rendelkezésre álló oktatási és képzési lehetőségek, pályaorientáció és/vagy támogatás közötti tájékozódás képessége döntő fontosságú az egyének személyes és szakmai fejlődése, valamint társadalmi beilleszkedése szempontjából; |
| --- | --- |

2.

az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) hangsúlyozza, hogy több kulcskompetencia közül a rendelkezésre álló oktatási és képzési lehetőségek, pályaorientáció és/vagy támogatás közötti tájékozódás képessége döntő fontosságú az egyének személyes és szakmai fejlődése, valamint társadalmi beilleszkedése szempontjából;

| 3. | „az új munkahelyekhez szükséges új készségek” című 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (3) felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy készítsék fel a polgárokat a tudásalapú társadalomban megjelenő új munkahelyekre olyan szakmai pályaorientációs szolgáltatások révén, amely lehetővé teszi a munkát keresők számára, hogy azonosítsák azokat a kompetenciamodulokat, amelyekre az olyan új munkakörök betöltéséhez van szükség, ahol készséghiány mutatkozik; |
| --- | --- |

3.

„az új munkahelyekhez szükséges új készségek” című 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (3) felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy készítsék fel a polgárokat a tudásalapú társadalomban megjelenő új munkahelyekre olyan szakmai pályaorientációs szolgáltatások révén, amely lehetővé teszi a munkát keresők számára, hogy azonosítsák azokat a kompetenciamodulokat, amelyekre az olyan új munkakörök betöltéséhez van szükség, ahol készséghiány mutatkozik;

| 4. | „az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében” munkaprogram megvalósításáról szóló 2008. évi időközi közös tanácsi és bizottsági jelentés (4) emlékeztet arra, hogy „az egész életen át tartó pályaorientációnak (...) különös figyelmet kell szentelni”; |
| --- | --- |

4.

„az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében” munkaprogram megvalósításáról szóló 2008. évi időközi közös tanácsi és bizottsági jelentés (4) emlékeztet arra, hogy „az egész életen át tartó pályaorientációnak (...) különös figyelmet kell szentelni”;

| 5. | „az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszeréről” szóló, 2007. május 25-i tanácsi következtetések (5) olyan fontos eszközt képeznek, amelynek segítségével értékelhető a lisszaboni stratégia által kitűzött célok megvalósulása, és ezáltal nyomon követhető, hogy a tagállamok az egész életen át tartó tanulási stratégiájuk keretében milyen eredményeket értek el a pályaorientáció terén; |
| --- | --- |

5.

„az oktatásra és képzésre vonatkozó lisszaboni célkitűzések tekintetében elért haladás nyomon követésére szolgáló mutatók és referenciaértékek összefüggő keretrendszeréről” szóló, 2007. május 25-i tanácsi következtetések (5) olyan fontos eszközt képeznek, amelynek segítségével értékelhető a lisszaboni stratégia által kitűzött célok megvalósulása, és ezáltal nyomon követhető, hogy a tagállamok az egész életen át tartó tanulási stratégiájuk keretében milyen eredményeket értek el a pályaorientáció terén;

| 6. | „az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról” szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (6) olyan közös referenciakeretet vezet be, amely a különböző képesítési rendszerek és szintek közötti megfeleltetés eszközeként szolgál. A keretrendszer célja, hogy megkönnyítse a munkavállalók mobilitását, és a pályaorientációt a tagállamok oktatási és foglalkoztatási politikáinak és gyakorlatainak szerves részévé tegye; |
| --- | --- |

6.

„az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról” szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (6) olyan közös referenciakeretet vezet be, amely a különböző képesítési rendszerek és szintek közötti megfeleltetés eszközeként szolgál. A keretrendszer célja, hogy megkönnyítse a munkavállalók mobilitását, és a pályaorientációt a tagállamok oktatási és foglalkoztatási politikáinak és gyakorlatainak szerves részévé tegye;

| 7. | a felnőttkori tanulásról szóló 2008. május 22-i tanácsi következtetések (7) emlékeztetnek arra, hogy a felnőttkori tanulás megerősítése gazdasági, társadalmi és egyéni előnyökkel jár, és hangsúlyozzák azt a tényt, hogy a hatóságok feladata a jól működő, személyközpontú információs és pályaorientációs rendszerek létrehozása annak érdekében, hogy az egyéneknek valós esélyt adjanak arra, hogy aktívabb és önállóbb tanulókká váljanak. |
| --- | --- |

7.

a felnőttkori tanulásról szóló 2008. május 22-i tanácsi következtetések (7) emlékeztetnek arra, hogy a felnőttkori tanulás megerősítése gazdasági, társadalmi és egyéni előnyökkel jár, és hangsúlyozzák azt a tényt, hogy a hatóságok feladata a jól működő, személyközpontú információs és pályaorientációs rendszerek létrehozása annak érdekében, hogy az egyéneknek valós esélyt adjanak arra, hogy aktívabb és önállóbb tanulókká váljanak.

MEGÁLLAPÍTJÁK, HOGY:

| 1. | a közelmúltban készült értékelő jelentések – különösen az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak (Cedefop) a 2004. évi állásfoglalás végrehajtásáról szóló 2008-as jelentése – hangsúlyozzák, hogy bár történtek előrelépések, további erőfeszítésekre van szükség a pályaorientációs szolgáltatások minőségének javítása, az egyének igényeire és elvárásaira összpontosító méltányosabb hozzáférés, valamint a már meglévő pályaorientációs szolgáltatások közötti partnerségek összehangolása és újak kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

a közelmúltban készült értékelő jelentések – különösen az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak (Cedefop) a 2004. évi állásfoglalás végrehajtásáról szóló 2008-as jelentése – hangsúlyozzák, hogy bár történtek előrelépések, további erőfeszítésekre van szükség a pályaorientációs szolgáltatások minőségének javítása, az egyének igényeire és elvárásaira összpontosító méltányosabb hozzáférés, valamint a már meglévő pályaorientációs szolgáltatások közötti partnerségek összehangolása és újak kialakítása érdekében;

| 2. | a tagállamok 2007-ben létrehozták az Európai Pályaorientációs Szakpolitikai Hálózatot (ELGPN), amely azon tagállamok képviselőiből áll, amelyek részt kívánnak benne venni, és ezáltal fokozni kívánják kölcsönös tanulási és az együttműködési lehetőségeket a tagállamok között az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó politikák, rendszerek és gyakorlatok kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

2.

a tagállamok 2007-ben létrehozták az Európai Pályaorientációs Szakpolitikai Hálózatot (ELGPN), amely azon tagállamok képviselőiből áll, amelyek részt kívánnak benne venni, és ezáltal fokozni kívánják kölcsönös tanulási és az együttműködési lehetőségeket a tagállamok között az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó politikák, rendszerek és gyakorlatok kidolgozása céljából;

| 3. | meg kell erősíteni azokat a prioritásokat, amelyek a pályaorientációs politikának az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiák keretében történő, aktív végrehajtására irányulnak. E prioritásokat az európai eszközrendszer kihasználásával konkrét tevékenységekben kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

meg kell erősíteni azokat a prioritásokat, amelyek a pályaorientációs politikának az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiák keretében történő, aktív végrehajtására irányulnak. E prioritásokat az európai eszközrendszer kihasználásával konkrét tevékenységekben kell meghatározni.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| — | a lisszaboni stratégiával, valamint az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésre irányuló stratégiai kerettel összhangban erősítsék meg a pályaorientáció szerepét az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiákban, |
| --- | --- |

—

a lisszaboni stratégiával, valamint az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésre irányuló stratégiai kerettel összhangban erősítsék meg a pályaorientáció szerepét az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiákban,

| — | adott esetben vizsgálják felül a nemzeti szintű pályaorientációs szakpolitikákat és gyakorlatokat, |
| --- | --- |

—

adott esetben vizsgálják felül a nemzeti szintű pályaorientációs szakpolitikákat és gyakorlatokat,

| — | a nemzeti viszonyokkal és jogszabályokkal összhangban és az állampolgárok egész életen át tartó pályája során az átmenetek megkönnyítése céljából alkalmazzák az alábbi alapelveket (a prioritási tengelyek részletes leírását a melléklet tartalmazza):






  1. | az életpályamenedzsment-készségek egész életen át tartó elsajátításának ösztönzése; |
| --- | --- | --- |

—

a nemzeti viszonyokkal és jogszabályokkal összhangban és az állampolgárok egész életen át tartó pályája során az átmenetek megkönnyítése céljából alkalmazzák az alábbi alapelveket (a prioritási tengelyek részletes leírását a melléklet tartalmazza):

1.

az életpályamenedzsment-készségek egész életen át tartó elsajátításának ösztönzése;

| 2. | a pályaorientációs szolgáltatások elérhetőségének megkönnyítése valamennyi polgár számára; |
| --- | --- |

2.

a pályaorientációs szolgáltatások elérhetőségének megkönnyítése valamennyi polgár számára;

| 3. | a pályaorientációs szolgáltatások minőségbiztosításának megteremtése; |
| --- | --- |

3.

a pályaorientációs szolgáltatások minőségbiztosításának megteremtése;

| 4. | a különböző nemzeti, regionális és helyi szereplők közötti koordináció és együttműködés ösztönzése, |
| --- | --- |

4.

a különböző nemzeti, regionális és helyi szereplők közötti koordináció és együttműködés ösztönzése,

| — | használják ki az Egész Életen Át Tartó Tanulás Programja és az európai strukturális alapok által kínált lehetőségeket, a tagállamok prioritásaival összhangban. |
| --- | --- |

—

használják ki az Egész Életen Át Tartó Tanulás Programja és az európai strukturális alapok által kínált lehetőségeket, a tagállamok prioritásaival összhangban.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 1. | erősítsék meg az egész életen át tartó pályaorientáció terén folytatott európai együttműködést, különösen az Európai Pályaorientációs Szakpolitikai Hálózat (ELGPN) révén, az Egész Életen Át Tartó Tanulás Programja támogatásával, és a Cedefop-pal folytatott kapcsolattartás mellett.
  Különösen:






  — | tegyék lehetővé a tagállamok számára, hogy kölcsönösen tájékoztassák egymást szakpolitikáikról, gyakorlataikról és az ezekre vonatkozó értékeléseikről, hogy egymás sikereiből profitálhassanak, |
| --- | --- | --- |

1.

erősítsék meg az egész életen át tartó pályaorientáció terén folytatott európai együttműködést, különösen az Európai Pályaorientációs Szakpolitikai Hálózat (ELGPN) révén, az Egész Életen Át Tartó Tanulás Programja támogatásával, és a Cedefop-pal folytatott kapcsolattartás mellett.

Különösen:

—

tegyék lehetővé a tagállamok számára, hogy kölcsönösen tájékoztassák egymást szakpolitikáikról, gyakorlataikról és az ezekre vonatkozó értékeléseikről, hogy egymás sikereiből profitálhassanak,

| — | kérdőívek, tanulmányok, jelentések, és az egymástól való tanulás – többek közt esettanulmányok és európai szintű konferenciák – révén kövessék nyomon az ezen ajánlásban foglalt négy prioritási tengely nemzeti és európai szintű megvalósítását, |
| --- | --- |

—

kérdőívek, tanulmányok, jelentések, és az egymástól való tanulás – többek közt esettanulmányok és európai szintű konferenciák – révén kövessék nyomon az ezen ajánlásban foglalt négy prioritási tengely nemzeti és európai szintű megvalósítását,

| — | törekedjenek arra, hogy biztosítsák az egész életen át tartó pályaorientációnak az európai politikák különböző területeivel való koherenciáját és az azokhoz való illeszkedését, főként a foglalkoztatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozó politikák vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

törekedjenek arra, hogy biztosítsák az egész életen át tartó pályaorientációnak az európai politikák különböző területeivel való koherenciáját és az azokhoz való illeszkedését, főként a foglalkoztatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozó politikák vonatkozásában,

| — | vizsgálják meg, hogy szükséges-e részletesebb szakmai értékelés alapján álló európai szintű pályaorientációs szakpolitikát kidolgozni; |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg, hogy szükséges-e részletesebb szakmai értékelés alapján álló európai szintű pályaorientációs szakpolitikát kidolgozni;

| 2. | a polgárok és a pályaorientációban érintett szereplők számára – különösen az Euroguidance hálózaton keresztül – kínáljanak megbízható információs forrásokat, amelyek kiterjednek a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek és pályaorientációs szolgáltatásainak egészére; |
| --- | --- |

2.

a polgárok és a pályaorientációban érintett szereplők számára – különösen az Euroguidance hálózaton keresztül – kínáljanak megbízható információs forrásokat, amelyek kiterjednek a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek és pályaorientációs szolgáltatásainak egészére;

| 3. | az ezen állásfoglalásban szereplő négy prioritási tengellyel összhangban harmadik országokban is ösztönözzék az egész életen át tartó pályaorientáció kialakítását, különösen az Európai Képzési Alapítvány tevékenységén keresztül. |
| --- | --- |

3.

az ezen állásfoglalásban szereplő négy prioritási tengellyel összhangban harmadik országokban is ösztönözzék az egész életen át tartó pályaorientáció kialakítását, különösen az Európai Képzési Alapítvány tevékenységén keresztül.

---

(1)  9286/04.

(2)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(3)  HL C 290., 2007.12.4., 1. o.

(4)  5723/08.

(5)  HL C 311., 2007.12.21., 13. o.

(6)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(7)  HL C 140., 2008.6.6., 10. o.

---

MELLÉKLET

PRIORITÁSI TENGELYEK

1. PRIORITÁSI TENGELY: AZ ÉLETPÁLYAMENEDZSMENT-KÉSZSÉGEK EGÉSZ ÉLETEN ÁT TARTÓ ELSAJÁTÍTÁSÁNAK ÖSZTÖNZÉSE

Az életpályamenedzsment-készségek meghatározó szerepet játszanak abban, hogy a polgárok maguk alakíthassák oktatási, képzési és integrációs pályájukat, valamint szakmai pályafutásukat. Ezek a készségek – amelyeket az egész életen át meg kell őrizni – a kulcskompetenciákon, azaz a tanulás elsajátításának készségén, a szociális és állampolgári kompetenciákon, többek közt az interkulturális kompetenciákon, valamint a kezdeményező- és vállalkozókészségen alapulnak. A életpályamenedzsment-készségek, főként az átmenetek szakaszaiban, az alábbiakat foglalják magukban:

| — | a gazdasági környezettel, a vállalkozásokkal és a szakmákkal kapcsolatos ismeretek szerzése, |
| --- | --- |

—

a gazdasági környezettel, a vállalkozásokkal és a szakmákkal kapcsolatos ismeretek szerzése,

| — | az önértékelés, önismeret, valamint a formális, informális és nem formális oktatás keretében szerzett kompetenciák leírásának képessége, |
| --- | --- |

—

az önértékelés, önismeret, valamint a formális, informális és nem formális oktatás keretében szerzett kompetenciák leírásának képessége,

| — | az oktatási, képzési és képesítési rendszerek ismerete. |
| --- | --- |

—

az oktatási, képzési és képesítési rendszerek ismerete.

Ahhoz, hogy e prioritási tengelyen belül eredményeket érjenek el, a tagállamoknak egyedi helyzetüktől függően az alábbiakat kell megfontolniuk:

| — | az életpályamenedzsment-készségek fejlesztését elősegítő oktatási és tanulási tevékenységek beépítése az általános oktatási, szakképzési és felsőoktatási programokba, |
| --- | --- |

—

az életpályamenedzsment-készségek fejlesztését elősegítő oktatási és tanulási tevékenységek beépítése az általános oktatási, szakképzési és felsőoktatási programokba,

| — | a tanárok és oktatók felkészítése az ilyen tevékenységek folytatására, és támogatásuk e feladat végrehajtásában, |
| --- | --- |

—

a tanárok és oktatók felkészítése az ilyen tevékenységek folytatására, és támogatásuk e feladat végrehajtásában,

| — | a szülők ösztönzése arra, hogy szerepet vállaljanak a pályaorientációs kérdésekben, |
| --- | --- |

—

a szülők ösztönzése arra, hogy szerepet vállaljanak a pályaorientációs kérdésekben,

| — | a civil szervezetek és a szociális partnerek fokozottabb bevonása ezen a területen, |
| --- | --- |

—

a civil szervezetek és a szociális partnerek fokozottabb bevonása ezen a területen,

| — | az információhoz való hozzáférés megkönnyítése a képzési lehetőségekkel és azzal kapcsolatban, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a szakmákhoz, valamint egy adott területen várható készségigényekre vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

az információhoz való hozzáférés megkönnyítése a képzési lehetőségekkel és azzal kapcsolatban, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a szakmákhoz, valamint egy adott területen várható készségigényekre vonatkozóan,

| — | a életpályamenedzsment-készségek fejlesztése a felnőtteknek szóló képzési programokban, |
| --- | --- |

—

a életpályamenedzsment-készségek fejlesztése a felnőtteknek szóló képzési programokban,

| — | a pályaorientáció felvétele az iskolai intézmények, a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók és a felsőfokú oktatási intézmények célkitűzései közé; különösen a munka világába való beilleszkedésnek, valamint a munkaerőpiac helyi, nemzeti és európai szintű működésének a figyelembevétele. |
| --- | --- |

—

a pályaorientáció felvétele az iskolai intézmények, a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók és a felsőfokú oktatási intézmények célkitűzései közé; különösen a munka világába való beilleszkedésnek, valamint a munkaerőpiac helyi, nemzeti és európai szintű működésének a figyelembevétele.

2. PRIORITÁSI TENGELY: A PÁLYAORIENTÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK ELÉRHETŐSÉGÉNEK MEGKÖNNYÍTÉSE VALAMENNYI POLGÁR SZÁMÁRA

A pályaorientációs szolgáltatásokat mint általános érdekű szolgáltatásokat mindenki számára – a meglevő ismeretek és az adott készségek szintjétől függetlenül – elérhetővé kell tenni, a szolgáltatások legyenek továbbá jól érthetőek és relevánsak. Külön erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy a leghátrányosabb helyzetű csoportok és különleges szükségletekkel rendelkező személyek könnyebben hozzáférjenek a pályaorientációs szolgáltatásokhoz.

Ahhoz, hogy e prioritási tengelyen belül eredményeket érjenek el, a tagállamoknak egyedi helyzetüktől függően az alábbiakat kell megfontolniuk:

| — | a nyilvánosság körében aktívan népszerűsíteni kell a pályaorientációs szolgáltatásokat, és ismertségüket a tájékoztatás és a kommunikáció minden eszközével biztosítani kell, |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság körében aktívan népszerűsíteni kell a pályaorientációs szolgáltatásokat, és ismertségüket a tájékoztatás és a kommunikáció minden eszközével biztosítani kell,

| — | a polgárok elvárásainak és igényeinek értékeléséből kiindulva, továbbá élet- és munkakörülményeiket figyelembe véve világos és könnyen hozzáférhető szolgáltatások skáláját kell biztosítani, |
| --- | --- |

—

a polgárok elvárásainak és igényeinek értékeléséből kiindulva, továbbá élet- és munkakörülményeiket figyelembe véve világos és könnyen hozzáférhető szolgáltatások skáláját kell biztosítani,

| — | lehetővé kell tenni a polgárok számára, hogy a formális, nem formális és informális oktatás során szerzett ismereteik munkaerő-piaci elfogadtatásához és elismertetéséhez nyújtott támogatás előnyeiből részesülhessenek, hogy megőrizhessék munkahelyüket és foglalkoztathatóságukat, különösen szakmai pályafutásuk második felében, |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tenni a polgárok számára, hogy a formális, nem formális és informális oktatás során szerzett ismereteik munkaerő-piaci elfogadtatásához és elismertetéséhez nyújtott támogatás előnyeiből részesülhessenek, hogy megőrizhessék munkahelyüket és foglalkoztathatóságukat, különösen szakmai pályafutásuk második felében,

| — | ösztönözni kell a pályainformációs forrásokhoz való szabad hozzáférést, az információk kereséséhez nyújtott segítséget, a személyes tanácsadást és az intézményi támogatást. |
| --- | --- |

—

ösztönözni kell a pályainformációs forrásokhoz való szabad hozzáférést, az információk kereséséhez nyújtott segítséget, a személyes tanácsadást és az intézményi támogatást.

3. PRIORITÁSI TENGELY: A PÁLYAORIENTÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK MEGTEREMTÉSE

A tagállamok közös célja a minőségi pályaorientációs szolgáltatások kialakítása.

Ahhoz, hogy e prioritási tengelyen belül eredményeket érjenek el, a tagállamoknak egyedi helyzetüktől függően az alábbiakat kell megfontolniuk:

| — | a felhasználók elvárásainak és a munkaerőpiac realitásainak figyelembevételével javítani kell a pályaorientációval kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás minőségét, és biztosítani kell objektivitását, |
| --- | --- |

—

a felhasználók elvárásainak és a munkaerőpiac realitásainak figyelembevételével javítani kell a pályaorientációval kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás minőségét, és biztosítani kell objektivitását,

| — | a tájékoztatás, a tanácsadás és a támogatás során biztosítani kell, hogy azok igazodjanak a különböző felhasználók igényeihez, |
| --- | --- |

—

a tájékoztatás, a tanácsadás és a támogatás során biztosítani kell, hogy azok igazodjanak a különböző felhasználók igényeihez,

| — | a nemzeti erőforrásokra, valamint az Európai Unió közös eszközeire, főként a CEDEFOP-ra támaszkodva ki kell alakítani a foglalkoztatásra és a készségekre vonatkozó tervezés eszközeit, |
| --- | --- |

—

a nemzeti erőforrásokra, valamint az Európai Unió közös eszközeire, főként a CEDEFOP-ra támaszkodva ki kell alakítani a foglalkoztatásra és a készségekre vonatkozó tervezés eszközeit,

| — | a képzési kínálattal és a helyi munkaerőpiac működésével kapcsolatos információkat a helyi viszonyokra vonatkozó lebontásban is elérhetővé kell tenni, |
| --- | --- |

—

a képzési kínálattal és a helyi munkaerőpiac működésével kapcsolatos információkat a helyi viszonyokra vonatkozó lebontásban is elérhetővé kell tenni,

| — | többek között az alap- és továbbképzés révén javítani kell a pályaorientáció szakmai követelményeit, különösen a tájékoztatás, a tanácsadás, a támogatás tekintetében ösztönözni kell a pályaorientációs szakemberek kompetenciáinak és készségeinek fejlesztését, hogy jobban meg tudjanak felelni mind a polgárok, mind a szakpolitikai döntéshozók igényeinek és elvárásainak, |
| --- | --- |

—

többek között az alap- és továbbképzés révén javítani kell a pályaorientáció szakmai követelményeit, különösen a tájékoztatás, a tanácsadás, a támogatás tekintetében ösztönözni kell a pályaorientációs szakemberek kompetenciáinak és készségeinek fejlesztését, hogy jobban meg tudjanak felelni mind a polgárok, mind a szakpolitikai döntéshozók igényeinek és elvárásainak,

| — | adott esetben egyrészt a szolgáltatást igénybe vevők észrevételein, másrészt az általuk középtávon tapasztalt előnyökön alapuló, megbízható adatok gyűjtése révén fel kell mérni a pályaorientációs szolgáltatások hatékonyságát, |
| --- | --- |

—

adott esetben egyrészt a szolgáltatást igénybe vevők észrevételein, másrészt az általuk középtávon tapasztalt előnyökön alapuló, megbízható adatok gyűjtése révén fel kell mérni a pályaorientációs szolgáltatások hatékonyságát,

| — | a pályaorientációs szolgáltatásokat illetően minőségi előírásokat kell kidolgozni, amelyek meghatározzák a kínált szolgáltatást, és a módszerek és a folyamatok mellett a kedvezményezett céljaira és eredményeire is kiterjednek. |
| --- | --- |

—

a pályaorientációs szolgáltatásokat illetően minőségi előírásokat kell kidolgozni, amelyek meghatározzák a kínált szolgáltatást, és a módszerek és a folyamatok mellett a kedvezményezett céljaira és eredményeire is kiterjednek.

4. PRIORITÁSI TENGELY: A KÜLÖNBÖZŐ NEMZETI, REGIONÁLIS ÉS HELYI SZEREPLŐK KÖZÖTTI KOORDINÁCIÓ ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS ÖSZTÖNZÉSE

A pályaorientáció a népesség különböző szegmenseit szolgálja ki: diákok, egyetemi tanulmányokat kezdő hallgatók, álláskeresők, szakképzésben részvevők és foglalkoztatottak, amihez eltérő rendszerekre van szükség. Javítani kell a különböző területek egymást kiegészítő jellegét és koordinációját a nemzeti és helyi hatóságok, a vállalkozások, a megfelelő ügynökségek, a szociális partnerek és helyi közösségek közötti együttműködés révén annak érdekében, hogy hatékonyabban működjenek a pályaorientációt igénylők számára hozzáférhető fogadóhálózatok.

Ahhoz, hogy e prioritási tengelyen belül eredményeket érjenek el, a tagállamoknak egyedi helyzetüktől függően az alábbiakat kell megfontolniuk:

| — | az egész életen át tartó pályaorientációs szolgáltatás főbb szereplői között hatékony, hosszú távú nemzeti és regionális koordinációs és együttműködési mechanizmusokat kell kialakítani, |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó pályaorientációs szolgáltatás főbb szereplői között hatékony, hosszú távú nemzeti és regionális koordinációs és együttműködési mechanizmusokat kell kialakítani,

| — | az egész életen át tartó tanulásra és a foglalkoztatásra vonatkozó nemzeti stratégiákban – az egyes tagállamok által elfogadott elképzelésekkel összhangban – a pályaorientáció dimenziójának létrehozásával kell megkönnyíteni az ilyen jellegű koordinációt és együttműködést, |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó tanulásra és a foglalkoztatásra vonatkozó nemzeti stratégiákban – az egyes tagállamok által elfogadott elképzelésekkel összhangban – a pályaorientáció dimenziójának létrehozásával kell megkönnyíteni az ilyen jellegű koordinációt és együttműködést,

| — | támogatni kell a partnerségi politikát és az egész életen át tartó pályaorientációra irányuló szolgáltatások helyi hálózatának létrehozását, többek között – ahol ez hatékonynak mutatkozik – a szolgáltatás igénybevételének egyszerűsítése érdekében a szolgáltatások összevonásával, |
| --- | --- |

—

támogatni kell a partnerségi politikát és az egész életen át tartó pályaorientációra irányuló szolgáltatások helyi hálózatának létrehozását, többek között – ahol ez hatékonynak mutatkozik – a szolgáltatás igénybevételének egyszerűsítése érdekében a szolgáltatások összevonásával,

| — | közös kultúrát kell kialakítani – többek között minőségbiztosítás révén – az illetékes helyi, regionális és országos szintű szolgáltatók között. |
| --- | --- |

—

közös kultúrát kell kialakítani – többek között minőségbiztosítás révén – az illetékes helyi, regionális és országos szintű szolgáltatók között.

---

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/8

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2008. november 20.)

a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról

(2008/C 319/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

MIVEL:

| (1) | A fiatal önkéntesek mobilitása szerves része a személyek szabad mozgásának, amelyet a Szerződés 18. cikke védelemben részesít. |
| --- | --- |

(1)

A fiatal önkéntesek mobilitása szerves része a személyek szabad mozgásának, amelyet a Szerződés 18. cikke védelemben részesít.

| (2) | A Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően a Közösség intézkedéseket hozhat annak érdekében, hogy az önkéntes tevékenységek szervezői közötti együttműködés révén előmozdítsa a fiatal önkéntesek mobilitását. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az ajánlás nem lépi túl a e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően a Közösség intézkedéseket hozhat annak érdekében, hogy az önkéntes tevékenységek szervezői közötti együttműködés révén előmozdítsa a fiatal önkéntesek mobilitását. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az ajánlás nem lépi túl a e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (3) | A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (1) és a kapcsolódó rendelkezések csak azokra az önkéntesekre terjednek ki, akik a szociális biztonságra vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében a biztosítottak körébe tartoznak, aminek az a következménye, hogy a szociális biztonsággal kapcsolatos kérdések olykor visszatartó erőként hatnak a másik országban vállalt önkéntes munkával szemben. |
| --- | --- |

(3)

A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (1) és a kapcsolódó rendelkezések csak azokra az önkéntesekre terjednek ki, akik a szociális biztonságra vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében a biztosítottak körébe tartoznak, aminek az a következménye, hogy a szociális biztonsággal kapcsolatos kérdések olykor visszatartó erőként hatnak a másik országban vállalt önkéntes munkával szemben.

| (4) | A tanulók, szakképzésben részt vevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) felkéri a tagállamokat, hogy a közösségi joggal összhangban és a nemzeti jog keretében hozzák meg az általuk megfelelőnek ítélt intézkedéseket, hogy az önkénteseket és családtagjaikat ne érje hátrányos megkülönböztetés a vonatkozó szociális biztonsági kérdések tekintetében, mint az egészségügyi ellátási és a szociális jóléti politikák, amely gátolhatja a mobilitásukat. |
| --- | --- |

(4)

A tanulók, szakképzésben részt vevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) felkéri a tagállamokat, hogy a közösségi joggal összhangban és a nemzeti jog keretében hozzák meg az általuk megfelelőnek ítélt intézkedéseket, hogy az önkénteseket és családtagjaikat ne érje hátrányos megkülönböztetés a vonatkozó szociális biztonsági kérdések tekintetében, mint az egészségügyi ellátási és a szociális jóléti politikák, amely gátolhatja a mobilitásukat.

| (5) | A 2001/613/EK ajánlás, és „A Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról: az európai mobilitásminőségi charta” című, 2006. december 18-i 2006/961/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (3) kifejezetten megemlíti az önkénteseket. |
| --- | --- |

(5)

A 2001/613/EK ajánlás, és „A Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról: az európai mobilitásminőségi charta” című, 2006. december 18-i 2006/961/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (3) kifejezetten megemlíti az önkénteseket.

| (6) | A harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv (4) rendelkezik különleges tartózkodási engedély kiadásának lehetőségéről olyan harmadik országbeli állampolgárok számára, akik önkéntes munka céljából kérelmezik a valamely tagállam területére való belépést. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv (4) rendelkezik különleges tartózkodási engedély kiadásának lehetőségéről olyan harmadik országbeli állampolgárok számára, akik önkéntes munka céljából kérelmezik a valamely tagállam területére való belépést.

| (7) | A fiatalok önkéntes tevékenységeire vonatkozó közös célkitűzésekről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2004. november 15-én elfogadott állásfoglalás, valamint a fiatalok önkéntes tevékenységeire vonatkozó közös célkitűzések végrehajtásáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2007. november 16-án elfogadott állásfoglalás (5) közös célkitűzéseket határozott meg a fiatalok önkéntes tevékenységét illetően, és az állásfoglalások hatékonyabb végrehajtása érdekében javaslatot tett a bevált gyakorlatok cseréjére és az egymástól tanulásra, továbbá felkérte a tagállamokat, hogy gondolják át, melyek lennének a megfelelő gyakorlati eszközök az előrehaladás mérésére. Az utóbbi állásfoglalás arra is felkérte a Bizottságot, hogy tegyen további javaslatokat a fiatalok önkéntes tevékenységének támogatására és elismerésére. |
| --- | --- |

(7)

A fiatalok önkéntes tevékenységeire vonatkozó közös célkitűzésekről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2004. november 15-én elfogadott állásfoglalás, valamint a fiatalok önkéntes tevékenységeire vonatkozó közös célkitűzések végrehajtásáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2007. november 16-án elfogadott állásfoglalás (5) közös célkitűzéseket határozott meg a fiatalok önkéntes tevékenységét illetően, és az állásfoglalások hatékonyabb végrehajtása érdekében javaslatot tett a bevált gyakorlatok cseréjére és az egymástól tanulásra, továbbá felkérte a tagállamokat, hogy gondolják át, melyek lennének a megfelelő gyakorlati eszközök az előrehaladás mérésére. Az utóbbi állásfoglalás arra is felkérte a Bizottságot, hogy tegyen további javaslatokat a fiatalok önkéntes tevékenységének támogatására és elismerésére.

| (8) | Az Európai Parlament 2008. áprilisában elfogadta az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről szóló jelentést, amely arra ösztönözte a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék fel az önkéntesség értékét a társadalmi és gazdasági kohézió előmozdítása terén, és a határokon átnyúló önkéntes projektek támogatását javasolta, |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Parlament 2008. áprilisában elfogadta az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről szóló jelentést, amely arra ösztönözte a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék fel az önkéntesség értékét a társadalmi és gazdasági kohézió előmozdítása terén, és a határokon átnyúló önkéntes projektek támogatását javasolta,

ELISMERI, HOGY:

| 1. | ezen ajánlás alkalmazásában a határokon átnyúló önkéntes tevékenység a valamennyi fiatal számára nyitott, saját szabad akaratból vállalt, hosszabb időszakra szóló, egyértelmű keretek között javadalmazás nélkül vagy jelképes fizetésért és/vagy a költségek fedezése mellett a köz érdekében, a fiatal tartózkodási országától eltérő országban végzett tevékenység. Az önkéntes tevékenységek nem korlátozhatják a potenciális vagy létező fizetett munkavégzést, és nem helyettesíthetik azt; |
| --- | --- |

1.

ezen ajánlás alkalmazásában a határokon átnyúló önkéntes tevékenység a valamennyi fiatal számára nyitott, saját szabad akaratból vállalt, hosszabb időszakra szóló, egyértelmű keretek között javadalmazás nélkül vagy jelképes fizetésért és/vagy a költségek fedezése mellett a köz érdekében, a fiatal tartózkodási országától eltérő országban végzett tevékenység. Az önkéntes tevékenységek nem korlátozhatják a potenciális vagy létező fizetett munkavégzést, és nem helyettesíthetik azt;

| 2. | az önkéntes tevékenységek gazdag, nem formális oktatási és informális tanulási keretek között szerzett tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és alkalmasságát, hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, szolidaritásérzékükhöz, fejleszti szociális készségeiket és megkönnyíti társadalmi beilleszkedésüket, továbbá fokozza az aktív polgári szerepvállalást; |
| --- | --- |

2.

az önkéntes tevékenységek gazdag, nem formális oktatási és informális tanulási keretek között szerzett tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és alkalmasságát, hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, szolidaritásérzékükhöz, fejleszti szociális készségeiket és megkönnyíti társadalmi beilleszkedésüket, továbbá fokozza az aktív polgári szerepvállalást;

| 3. | Európában a civil társadalom és a hatóságok által szervezett önkéntes tevékenységek széles palettája létezik. E tevékenységeket meg kell őrizni, tovább kell fejleszteni és az ilyen tevékenységek szervezői közötti együttműködést meg kell könnyíteni; |
| --- | --- |

3.

Európában a civil társadalom és a hatóságok által szervezett önkéntes tevékenységek széles palettája létezik. E tevékenységeket meg kell őrizni, tovább kell fejleszteni és az ilyen tevékenységek szervezői közötti együttműködést meg kell könnyíteni;

| 4. | a határokon átnyúló európai mobilitás az oktatás, a foglalkoztatás, a regionális és társadalmi kohézió fontos eszköze lehet, és segítheti a kölcsönös megértés javítását és az aktív társadalmi részvételt. Ez különösen igaz a fiatalokra egy, az alkalmazkodóképességet és a rugalmasságot egyre inkább értékelő munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

4.

a határokon átnyúló európai mobilitás az oktatás, a foglalkoztatás, a regionális és társadalmi kohézió fontos eszköze lehet, és segítheti a kölcsönös megértés javítását és az aktív társadalmi részvételt. Ez különösen igaz a fiatalokra egy, az alkalmazkodóképességet és a rugalmasságot egyre inkább értékelő munkaerőpiacon;

| 5. | a fiatal önkénteseket befogadó helyi közösségek nagymértékben hasznát látják a fiatalok tevékenységeinek, amelyek a legkülönbözőbb területeket érinthetik, így a társadalmi integráció előmozdítását, a kulturális örökség megőrzését, a nemzedékek közötti szolidaritás fokozását, a környezet védelmét. Az ilyen tevékenységek egyben tovább gazdagítják a befogadó közösségek kulturális sokszínűségét is; |
| --- | --- |

5.

a fiatal önkénteseket befogadó helyi közösségek nagymértékben hasznát látják a fiatalok tevékenységeinek, amelyek a legkülönbözőbb területeket érinthetik, így a társadalmi integráció előmozdítását, a kulturális örökség megőrzését, a nemzedékek közötti szolidaritás fokozását, a környezet védelmét. Az ilyen tevékenységek egyben tovább gazdagítják a befogadó közösségek kulturális sokszínűségét is;

| 6. | az önkéntes tevékenységek az ifjúság témakörében a nyílt konzultációs módszer prioritásának számítottak, s ez már számos bevált gyakorlatot meghatározott. Az Európai Önkéntes Szolgálat (EVS), amely 1996 óta az Unió Ifjúság programjának része, lehetővé tette a fiatalok számára, hogy számos területen önkéntes szolgálatba álljanak. A jelenleg futó „A tevékeny ifjúság” program megerősíti ezt a fellépést; |
| --- | --- |

6.

az önkéntes tevékenységek az ifjúság témakörében a nyílt konzultációs módszer prioritásának számítottak, s ez már számos bevált gyakorlatot meghatározott. Az Európai Önkéntes Szolgálat (EVS), amely 1996 óta az Unió Ifjúság programjának része, lehetővé tette a fiatalok számára, hogy számos területen önkéntes szolgálatba álljanak. A jelenleg futó „A tevékeny ifjúság” program megerősíti ezt a fellépést;

| 7. | ezen erőfeszítések ellenére továbbra is akadályok állhatnak a fiatal önkéntesek határokon átnyúló európai mobilitásának útjában, ezért ez az ajánlás elsősorban arra irányul, hogy keretet biztosítson a tagállamok számára együttműködésük szorosabbá fűzésére, nemzeti helyzetük sokféleségének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

7.

ezen erőfeszítések ellenére továbbra is akadályok állhatnak a fiatal önkéntesek határokon átnyúló európai mobilitásának útjában, ezért ez az ajánlás elsősorban arra irányul, hogy keretet biztosítson a tagállamok számára együttműködésük szorosabbá fűzésére, nemzeti helyzetük sokféleségének sérelme nélkül;

| 8. | az önkéntes tevékenységek szervezői közötti jobb együttműködés és a fokozottabb információcsere arra ösztönözheti valamennyi fiatal európait, állampolgárságukra való tekintet nélkül, hogy továbbra is kivegyék részüket a harmadik országokban végzett önkéntes munkából; |
| --- | --- |

8.

az önkéntes tevékenységek szervezői közötti jobb együttműködés és a fokozottabb információcsere arra ösztönözheti valamennyi fiatal európait, állampolgárságukra való tekintet nélkül, hogy továbbra is kivegyék részüket a harmadik országokban végzett önkéntes munkából;

| 9. | különös figyelmet kell fordítani a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, mivel az önkéntes tevékenység igen értékes mobilitási lehetőséget kínál azon fiatalok számára, akik máskülönben kevésbé, vagy egyáltalán nem részesülnének a mobilitási programok nyújtotta előnyökben. |
| --- | --- |

9.

különös figyelmet kell fordítani a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, mivel az önkéntes tevékenység igen értékes mobilitási lehetőséget kínál azon fiatalok számára, akik máskülönben kevésbé, vagy egyáltalán nem részesülnének a mobilitási programok nyújtotta előnyökben.

AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK:

| A. | támogassák a fiatal önkéntesek európai mobilitását azáltal, hogy megteremtik a feltételeket az önkéntes tevékenységek különböző országokban működő, akár a civil társadalomból, akár a hatóságok köréből kikerülő szervezői közötti jobb együttműködéshez, hogy ezáltal minden érdeklődő fiatalnak lehetősége nyíljon az önkéntes tevékenységre szerte Európában; |
| --- | --- |

A.

támogassák a fiatal önkéntesek európai mobilitását azáltal, hogy megteremtik a feltételeket az önkéntes tevékenységek különböző országokban működő, akár a civil társadalomból, akár a hatóságok köréből kikerülő szervezői közötti jobb együttműködéshez, hogy ezáltal minden érdeklődő fiatalnak lehetősége nyíljon az önkéntes tevékenységre szerte Európában;

| B. | az önkéntes tevékenységekre vonatkozó nemzeti jogszabályi kereteket, valamint általános nemzeti prioritásaikat és a meglévő helyi lehetőségeket kellőképpen figyelembe véve, továbbá a közkiadásokra vonatkozó szabályok betartásával e célból könnyítsék meg az alábbi cselekvési irányvonalak megvalósítását:






  1. | javítsák a nemzeti területükön működő önkéntes tevékenységekre vonatkozó ismeretek szintjét és ezek további terjesztése érdekében tájékoztassák e tevékenységekről az Európai Bizottságot; |
| --- | --- | --- |

B.

az önkéntes tevékenységekre vonatkozó nemzeti jogszabályi kereteket, valamint általános nemzeti prioritásaikat és a meglévő helyi lehetőségeket kellőképpen figyelembe véve, továbbá a közkiadásokra vonatkozó szabályok betartásával e célból könnyítsék meg az alábbi cselekvési irányvonalak megvalósítását:

1.

javítsák a nemzeti területükön működő önkéntes tevékenységekre vonatkozó ismeretek szintjét és ezek további terjesztése érdekében tájékoztassák e tevékenységekről az Európai Bizottságot;

| 2. | tegyék könnyen elérhetővé a külföldi önkéntes munkalehetőségekről szóló információt a fiatalok, valamint a fiatalokat érintő területeken és az ifjúsági szervezetekben aktív tevékenységet folytatók számára; |
| --- | --- |

2.

tegyék könnyen elérhetővé a külföldi önkéntes munkalehetőségekről szóló információt a fiatalok, valamint a fiatalokat érintő területeken és az ifjúsági szervezetekben aktív tevékenységet folytatók számára;

| 3. | juttassák el valamennyi érdekelt félhez a határokon átnyúló önkéntes tevékenységet érintő európai és nemzeti szintű rendelkezésekből fakadó jogokra és lehetőségekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

3.

juttassák el valamennyi érdekelt félhez a határokon átnyúló önkéntes tevékenységet érintő európai és nemzeti szintű rendelkezésekből fakadó jogokra és lehetőségekre vonatkozó információkat;

| 4. | támogassák az önkéntes tevékenységre vonatkozó információknak a többi tagállammal való cseréjét, és a szükséges eljárások egyszerűsítését a célból, hogy megkönnyítsék az egyik tagállam fiatal önkéntesei számára a részvételt a többi tagállam önkéntes tevékenységeiben; |
| --- | --- |

4.

támogassák az önkéntes tevékenységre vonatkozó információknak a többi tagállammal való cseréjét, és a szükséges eljárások egyszerűsítését a célból, hogy megkönnyítsék az egyik tagállam fiatal önkéntesei számára a részvételt a többi tagállam önkéntes tevékenységeiben;

| 5. | adott esetben fogadjanak el a határokon átnyúló önkéntes tevékenységek lehetőségeinek kialakítására vonatkozó, például az alábbiakra kiterjedő rugalmas megközelítést:






  — | a határokon átnyúló tevékenységet végző önkéntesek befogadására szolgáló kapacitások fejlesztésének támogatása, |
| --- | --- | --- |

5.

adott esetben fogadjanak el a határokon átnyúló önkéntes tevékenységek lehetőségeinek kialakítására vonatkozó, például az alábbiakra kiterjedő rugalmas megközelítést:

—

a határokon átnyúló tevékenységet végző önkéntesek befogadására szolgáló kapacitások fejlesztésének támogatása,

| — | amennyiben megvalósítható, a „A tevékeny ifjúság” program nemzeti ügynökségeivel együtt kapcsolattartási pontok létrehozásának a támogatása a fiatal európai önkéntesek számára, |
| --- | --- |

—

amennyiben megvalósítható, a „A tevékeny ifjúság” program nemzeti ügynökségeivel együtt kapcsolattartási pontok létrehozásának a támogatása a fiatal európai önkéntesek számára,

| — | a fiatalok mobilitását segítő meglévő európai mechanizmusok, mint például a mobilitási kártyák alkalmazásának a támogatása, |
| --- | --- |

—

a fiatalok mobilitását segítő meglévő európai mechanizmusok, mint például a mobilitási kártyák alkalmazásának a támogatása,

| — | a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók határokon átnyúló mobilitásának a támogatása, |
| --- | --- |

—

a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel foglalkozók határokon átnyúló mobilitásának a támogatása,

| — | a fiatalok határokon átnyúló önkéntes tevékenységével foglalkozó tájékoztatási és képzési lehetőségek kifejlesztésének a támogatása az ifjúsági szervezeteknél, helyi hatóságoknál és civil szolgálatoknál a fiatalokkal foglalkozók számára; |
| --- | --- |

—

a fiatalok határokon átnyúló önkéntes tevékenységével foglalkozó tájékoztatási és képzési lehetőségek kifejlesztésének a támogatása az ifjúsági szervezeteknél, helyi hatóságoknál és civil szolgálatoknál a fiatalokkal foglalkozók számára;

| 6. | a fiatalok határokon átnyúló mobilitása előtti akadályok csökkentése érdekében fokozzák a fiataloknak az interkulturális készségek és a nyelvtanulás fontosságával kapcsolatos tudatosságát; |
| --- | --- |

6.

a fiatalok határokon átnyúló mobilitása előtti akadályok csökkentése érdekében fokozzák a fiataloknak az interkulturális készségek és a nyelvtanulás fontosságával kapcsolatos tudatosságát;

| 7. | ösztönözzék az önkéntes tevékenységek szervezőit, hogy – az Európai Önkéntes Szolgálattal (EVS) kapcsolatos tapasztalatok figyelembe vételével – alakítsanak ki önértékelési eszközöket annak érdekében, hogy az önkéntesek biztosíthassák az általuk vállalt határokon átnyúló önkéntes tevékenység jó minőségét; |
| --- | --- |

7.

ösztönözzék az önkéntes tevékenységek szervezőit, hogy – az Európai Önkéntes Szolgálattal (EVS) kapcsolatos tapasztalatok figyelembe vételével – alakítsanak ki önértékelési eszközöket annak érdekében, hogy az önkéntesek biztosíthassák az általuk vállalt határokon átnyúló önkéntes tevékenység jó minőségét;

| 8. | mind a küldő, mind a fogadó tagállamokban ösztönözzék a szervezőket arra, hogy működjenek együtt a fiatal önkéntesek és a szolgáltatások igénybe vevőinek a védelmét szolgáló biztosítékok kialakításában. Ennek ki kellene terjednie az önkéntes tevékenységgel, annak szervezőivel és az önkéntessel kapcsolatos kellő tájékoztatásra, ami mindkét fél számára lehetővé teszi a tevékenység megfelelőségével kapcsolatos megalapozott döntést és a jogi követelmények teljesítését; |
| --- | --- |

8.

mind a küldő, mind a fogadó tagállamokban ösztönözzék a szervezőket arra, hogy működjenek együtt a fiatal önkéntesek és a szolgáltatások igénybe vevőinek a védelmét szolgáló biztosítékok kialakításában. Ennek ki kellene terjednie az önkéntes tevékenységgel, annak szervezőivel és az önkéntessel kapcsolatos kellő tájékoztatásra, ami mindkét fél számára lehetővé teszi a tevékenység megfelelőségével kapcsolatos megalapozott döntést és a jogi követelmények teljesítését;

| 9. | a megfelelő uniós fórumok révén vizsgálják meg a vonatkozó szociális biztonsági rendelkezéseket annak érdekében, hogy teljes körűen kihasználják az uniós és a nemzeti jog nyújtotta lehetőségeket; |
| --- | --- |

9.

a megfelelő uniós fórumok révén vizsgálják meg a vonatkozó szociális biztonsági rendelkezéseket annak érdekében, hogy teljes körűen kihasználják az uniós és a nemzeti jog nyújtotta lehetőségeket;

| 10. | a közösségi előírásokkal összhangban és adott esetben a megfelelő nemzeti képesítési rendszer vagy keretrendszer keretében támogassák az önkéntes tevékenységen keresztüli tanulási eredmények megfelelő elismerését; |
| --- | --- |

10.

a közösségi előírásokkal összhangban és adott esetben a megfelelő nemzeti képesítési rendszer vagy keretrendszer keretében támogassák az önkéntes tevékenységen keresztüli tanulási eredmények megfelelő elismerését;

| 11. | támogassák az uniós szintű eszközök – például az Europass, a Youthpass és az európai képesítési keretrendszer – használatát, amelyek a képesítések átláthatóságának biztosítása révén megkönnyíthetik a határokon átnyúló önkéntes tevékenységet; |
| --- | --- |

11.

támogassák az uniós szintű eszközök – például az Europass, a Youthpass és az európai képesítési keretrendszer – használatát, amelyek a képesítések átláthatóságának biztosítása révén megkönnyíthetik a határokon átnyúló önkéntes tevékenységet;

| 12. | fordítsanak különös figyelmet a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra annak érdekében, hogy javítsák hozzáférésüket az önkéntes tevékenységekhez és különösen azok határokon átnyúló formájához. |
| --- | --- |

12.

fordítsanak különös figyelmet a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra annak érdekében, hogy javítsák hozzáférésüket az önkéntes tevékenységekhez és különösen azok határokon átnyúló formájához.

TÁMOGATJA A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

| 1. | támogassa a tagállamokat a fenti feladatok elvégzésében az ifjúság területén meglévő uniós együttműködési keret, és különösen a koordináció nyílt módszere, valamint „A tevékeny ifjúság” program segítségével; |
| --- | --- |

1.

támogassa a tagállamokat a fenti feladatok elvégzésében az ifjúság területén meglévő uniós együttműködési keret, és különösen a koordináció nyílt módszere, valamint „A tevékeny ifjúság” program segítségével;

| 2. | a tagállamokkal együtt ösztönözze és szervezze meg az információ- és tapasztalatcserét az önkéntes tevékenységek különböző országokban működő, akár a civil társadalomból, akár a hatóságok köréből kikerülő) szervezői közötti együttműködésről; |
| --- | --- |

2.

a tagállamokkal együtt ösztönözze és szervezze meg az információ- és tapasztalatcserét az önkéntes tevékenységek különböző országokban működő, akár a civil társadalomból, akár a hatóságok köréből kikerülő) szervezői közötti együttműködésről;

| 3. | az európai fiatal önkéntesek számára alakítson ki az önkéntes tevékenységekkel foglalkozó portált, amely – amennyiben léteznek ilyenek – a fiatal önkéntesek nemzeti portáljain, adatbázisokon vagy meghatározott honlapokon alapul; |
| --- | --- |

3.

az európai fiatal önkéntesek számára alakítson ki az önkéntes tevékenységekkel foglalkozó portált, amely – amennyiben léteznek ilyenek – a fiatal önkéntesek nemzeti portáljain, adatbázisokon vagy meghatározott honlapokon alapul;

| 4. | ezen ajánlás elfogadása után négy évvel készítsen jelentést a Tanácsnak annak megállapítására, hogy a javasolt intézkedések hatékonyak-e, és hogy szükség van-e további fellépésre. |
| --- | --- |

4.

ezen ajánlás elfogadása után négy évvel készítsen jelentést a Tanácsnak annak megállapítására, hogy a javasolt intézkedések hatékonyak-e, és hogy szükség van-e további fellépésre.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 20-án.

---

(1)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

(2)  HL L 215., 2001.8.9., 30. o.

(3)  HL L 394., 2006.12.30., 5. o.

(4)  HL L 375., 2004.12.23., 12. o.

(5)  HL C 241., 2008.9.20., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/11

---

A Tanács következtetései az „Európai Örökség” cím Európai Unió általi létrehozásáról

(2008/C 319/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

HIVATKOZÁSSAL:

| — | az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, |
| --- | --- |

—

az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

| — | az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (1), valamint a 2008–2010. évre szóló kulturális munkatervről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2008. május 21-i következtetésekre (2), amelyek egyik célkitűzése a kulturális örökség promóciója. |
| --- | --- |

—

az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (1), valamint a 2008–2010. évre szóló kulturális munkatervről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2008. május 21-i következtetésekre (2), amelyek egyik célkitűzése a kulturális örökség promóciója.

ÉRDEKLŐDÉSSEL FOGADVA:

| — | az európai kulturális program a globalizálódó világban című 2007. május 10-i bizottsági közleményt (3), |
| --- | --- |

—

az európai kulturális program a globalizálódó világban című 2007. május 10-i bizottsági közleményt (3),

| — | valamint Az európai kulturális program a globalizálódó világban című 2008. április 10-i európai parlamenti állásfoglalást (4), amelyben az Európai Parlament támogatja „az” Európai Örökség „címet, amelynek célja az Európa történelméről és örökségéről tanúskodó kulturális javak, műemlékek, emlékművek és emlékhelyek európai vonatkozásának hangsúlyozása lenne”. |
| --- | --- |

—

valamint Az európai kulturális program a globalizálódó világban című 2008. április 10-i európai parlamenti állásfoglalást (4), amelyben az Európai Parlament támogatja „az” Európai Örökség „címet, amelynek célja az Európa történelméről és örökségéről tanúskodó kulturális javak, műemlékek, emlékművek és emlékhelyek európai vonatkozásának hangsúlyozása lenne”.

FIGYELEMBE VÉVE:

| — | a 2006. áprilisában Granadában néhány tagállam által indított „Európai Örökség cím”-ről szóló kormányközi programot. |
| --- | --- |

—

a 2006. áprilisában Granadában néhány tagállam által indított „Európai Örökség cím”-ről szóló kormányközi programot.

KÜLÖNÖSEN HANGSÚLYOZVA:

| — | annak jelentőségét, hogy a fiatalok figyelmét fel kell kelteni a közös kulturális örökség iránt, és ennélfogva támogatni kell hozzáférésüket az európai kulturális örökséghez. |
| --- | --- |

—

annak jelentőségét, hogy a fiatalok figyelmét fel kell kelteni a közös kulturális örökség iránt, és ennélfogva támogatni kell hozzáférésüket az európai kulturális örökséghez.

1.   ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY AZ „EURÓPAI ÖRÖKSÉG” CÍM EURÓPAI UNIÓ ÁLTALI LÉTREHOZÁSA,

| a) | amelynek célja az lenne, hogy az Európai Unió kulturális öröksége európai dimenziójának kidomborításával konkrétan is hangsúlyt helyezzen Európa közös történelmére; |
| --- | --- |

a)

amelynek célja az lenne, hogy az Európai Unió kulturális öröksége európai dimenziójának kidomborításával konkrétan is hangsúlyt helyezzen Európa közös történelmére;

| b) | hozzájárulhat:






  — | a tagállamok kulturális öröksége és a közös kulturális örökség értékének kiemeléséhez és ismertségének javításához, |
| --- | --- | --- |

b)

hozzájárulhat:

—

a tagállamok kulturális öröksége és a közös kulturális örökség értékének kiemeléséhez és ismertségének javításához,

| — | az európai polgároknak a sokszínűségében is közös kulturális örökségükkel és történelmükkel kapcsolatos ismereteinek, valamint az azokhoz való kötődésüknek a megerősítéséhez, |
| --- | --- |

—

az európai polgároknak a sokszínűségében is közös kulturális örökségükkel és történelmükkel kapcsolatos ismereteinek, valamint az azokhoz való kötődésüknek a megerősítéséhez,

| — | a régiók gazdasági vonzerejéhez és fenntartható fejlődéséhez, különösen a kulturális turizmus révén, |
| --- | --- |

—

a régiók gazdasági vonzerejéhez és fenntartható fejlődéséhez, különösen a kulturális turizmus révén,

| — | a művészeti, kulturális és történelmi neveléshez, valamint – ezáltal – a kultúrák közötti párbeszéd elmélyítéséhez, különösen a fiatalok között, |
| --- | --- |

—

a művészeti, kulturális és történelmi neveléshez, valamint – ezáltal – a kultúrák közötti párbeszéd elmélyítéséhez, különösen a fiatalok között,

| — | a kulturális örökség hasznosítása területén az európai szintű tapasztalatcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához, |
| --- | --- |

—

a kulturális örökség hasznosítása területén az európai szintű tapasztalatcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához,

| — | általában véve az európai integráció és az uniós polgárság alapját képező demokratikus értékek és emberi jogok előmozdításához. |
| --- | --- |

—

általában véve az európai integráció és az uniós polgárság alapját képező demokratikus értékek és emberi jogok előmozdításához.

2.   ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY AZ EURÓPAI UNIÓ „EURÓPAI ÖRÖKSÉG” CÍMÉT KÖZÖS, EGYÉRTELMŰ ÉS ÁTLÁTHATÓ KRITÉRIUMOK ALAPJÁN KELL ODAÍTÉLNI:

| a) | e címre pályázhatnának:






  — | a műemlékek, a természeti vagy urbanisztikai helyszínek, a kultúrtájak és az emlékhelyek, valamint egy adott helyhez kötődő kulturális javak és szellemi örökség, köztük a kortárs örökség (a továbbiakban: helyszínek (5)), |
| --- | --- | --- |

a)

e címre pályázhatnának:

—

a műemlékek, a természeti vagy urbanisztikai helyszínek, a kultúrtájak és az emlékhelyek, valamint egy adott helyhez kötődő kulturális javak és szellemi örökség, köztük a kortárs örökség (a továbbiakban: helyszínek (5)),

| — | amennyiben különösen határokon átnyúló vagy páneurópai jellegüknél fogva Európa történelméről, az európai közös értékekről és kulturális örökségről, nevezetesen az európai integrációról tanúskodnak; |
| --- | --- |

—

amennyiben különösen határokon átnyúló vagy páneurópai jellegüknél fogva Európa történelméről, az európai közös értékekről és kulturális örökségről, nevezetesen az európai integrációról tanúskodnak;

| b) | a címre pályázóknak olyan hosszú távú projektet kell benyújtaniuk, amely az alábbiakkal kapcsolatos kötelezettségvállalást tartalmaz:






  — | a helyszín európai dimenziójának – azaz az európai történelemben elfoglalt helyének és betöltött szerepének – a hozzá kötődő, az európai történelmet és integrációt meghatározó kulturális, művészeti, tudományos és műszaki áramlatoknak, személyeknek és eseményeknek a népszerűsítése, |
| --- | --- | --- |

b)

a címre pályázóknak olyan hosszú távú projektet kell benyújtaniuk, amely az alábbiakkal kapcsolatos kötelezettségvállalást tartalmaz:

—

a helyszín európai dimenziójának – azaz az európai történelemben elfoglalt helyének és betöltött szerepének – a hozzá kötődő, az európai történelmet és integrációt meghatározó kulturális, művészeti, tudományos és műszaki áramlatoknak, személyeknek és eseményeknek a népszerűsítése,

| — | a helyszín értékeinek kiemelése, például különböző oktatási, művészeti, kulturális és tudományos tevékenységek (rendezvények, fesztiválok, művésztelepek stb.) szervezése révén, |
| --- | --- |

—

a helyszín értékeinek kiemelése, például különböző oktatási, művészeti, kulturális és tudományos tevékenységek (rendezvények, fesztiválok, művésztelepek stb.) szervezése révén,

| — | a helyszínek megfelelő igazgatásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a helyszínek megfelelő igazgatásának biztosítása,

| — | a fogadás minőségére való odafigyelés: a helyszínhez való hozzáférés biztosítása a látogató közönség legszélesebb rétegei számára, a többnyelvűség elősegítése stb., |
| --- | --- |

—

a fogadás minőségére való odafigyelés: a helyszínhez való hozzáférés biztosítása a látogató közönség legszélesebb rétegei számára, a többnyelvűség elősegítése stb.,

| — | a fiatal látogatókra való kiemelt odafigyelés, nevezetesen annak lehetővé tétele, hogy a fiatalok kedvezményes feltételekkel férhessenek hozzá a helyszínekhez, |
| --- | --- |

—

a fiatal látogatókra való kiemelt odafigyelés, nevezetesen annak lehetővé tétele, hogy a fiatalok kedvezményes feltételekkel férhessenek hozzá a helyszínekhez,

| — | a helyszín európai szintű láthatóságának és vonzerejének elősegítése: megfelelő irányjelzők és korszerű technológiák alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a helyszín európai szintű láthatóságának és vonzerejének elősegítése: megfelelő irányjelzők és korszerű technológiák alkalmazása,

| — | részvétel a címet elnyert helyszínek hálózatának tevékenységében, lehetőleg az európai örökség egy konkrét témájával vagy Európa történelmének valamely közös aspektusával foglalkozó csoportok keretében. |
| --- | --- |

—

részvétel a címet elnyert helyszínek hálózatának tevékenységében, lehetőleg az európai örökség egy konkrét témájával vagy Európa történelmének valamely közös aspektusával foglalkozó csoportok keretében.

3.   ÚGY VÉLI, HOGY:

| a) | a tagállamok önkéntes alapon vennének részt ebben a kezdeményezésben; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok önkéntes alapon vennének részt ebben a kezdeményezésben;

| b) | a projektnek a következő elveken kellene alapulnia:






  — | közös, egyértelmű és átlátható kritériumokon alapuló szabályos kiválasztási eljárás, amelyet a pályázatok szakmai értékelése alapján először tagállami, majd európai szinten, minden alkalommal ésszerű és reprezentatív számú helyszín figyelembevételével végeznek el, |
| --- | --- | --- |

b)

a projektnek a következő elveken kellene alapulnia:

—

közös, egyértelmű és átlátható kritériumokon alapuló szabályos kiválasztási eljárás, amelyet a pályázatok szakmai értékelése alapján először tagállami, majd európai szinten, minden alkalommal ésszerű és reprezentatív számú helyszín figyelembevételével végeznek el,

| — | a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó rugalmas és egyszerűsített irányítási módszerek, |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó rugalmas és egyszerűsített irányítási módszerek,

| — | végrehajtás az ezen következtetések 2. pontjában megadott kritériumok tiszteletben tartása mellett, törekedve más hasonló kezdeményezésekkel – mint például az Unesco Világörökség Listájával és az Európa Tanács Európa Kulturális Útvonalai elnevezésű programjával – való szinergiára és kölcsönös kiegészítésre, valamint az összehangolt megközelítésre a címmel ellátott helyszínek megjelölése tekintetében; |
| --- | --- |

—

végrehajtás az ezen következtetések 2. pontjában megadott kritériumok tiszteletben tartása mellett, törekedve más hasonló kezdeményezésekkel – mint például az Unesco Világörökség Listájával és az Európa Tanács Európa Kulturális Útvonalai elnevezésű programjával – való szinergiára és kölcsönös kiegészítésre, valamint az összehangolt megközelítésre a címmel ellátott helyszínek megjelölése tekintetében;

| c) | a projekt – az egyes tagállamok által folytatott támogatási politikák sérelme nélkül – már létező közösségi finanszírozást vehetne igénybe; |
| --- | --- |

c)

a projekt – az egyes tagállamok által folytatott támogatási politikák sérelme nélkül – már létező közösségi finanszírozást vehetne igénybe;

| d) | a kezdeményezéshez az Európai Unió Kultúra programjában részt vevő harmadik országok is csatlakozhatnának; |
| --- | --- |

d)

a kezdeményezéshez az Európai Unió Kultúra programjában részt vevő harmadik országok is csatlakozhatnának;

| e) | az „Európai Örökség” cím elnyerése függne a címet viselő helyszínek által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartásától, és azt rendszeresen felülvizsgálnák; |
| --- | --- |

e)

az „Európai Örökség” cím elnyerése függne a címet viselő helyszínek által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartásától, és azt rendszeresen felülvizsgálnák;

| f) | az „Európai Örökség” cím kormányközi projektje keretében a címet már elnyert helyszíneket figyelembe kell venni, és helyzetüket pontosan meg kell határozni. |
| --- | --- |

f)

az „Európai Örökség” cím kormányközi projektje keretében a címet már elnyert helyszíneket figyelembe kell venni, és helyzetüket pontosan meg kell határozni.

4.   FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| — | ésszerű határidőn belül, valamint ezeket a következtetéseket figyelembe véve nyújtson be megfelelő javaslatot az „Európai Örökség” cím Európai Unió általi létrehozásáról, amely pontosan meghatározza a projekt gyakorlati megvalósításának módját. |
| --- | --- |

—

ésszerű határidőn belül, valamint ezeket a következtetéseket figyelembe véve nyújtson be megfelelő javaslatot az „Európai Örökség” cím Európai Unió általi létrehozásáról, amely pontosan meghatározza a projekt gyakorlati megvalósításának módját.

---

(1)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(2)  HL C 143., 2008.6.10., 9. o.

(3)  COM(2007) 242 végleges – 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  A Tanács azokat a meghatározásokat használja, amelyek a nemzetközi vagy európai jogban általánosan elfogadottak (a kulturális javak jogtalan importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-i Unesco-egyezmény, a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, 1972. november 16-i Unesco-egyezmény, a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, 2003. október 17-i Unesco-egyezmény, a 2000. október 20-i Európai Tájvédelmi Egyezmény).

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/13

---

A Tanács következtetései az építészetről: a kultúra hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez

(2008/C 319/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

1.   HIVATKOZÁSSAL:

| — | az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, |
| --- | --- |

—

az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

| — | a városi és vidéki környezetben az építészet minőségéről szóló, 2001. február 12-i tanácsi állásfoglalásra (1), amely megállapítja, hogy az építészet minden egyes ország kultúrájának és életének alapvető eleme, |
| --- | --- |

—

a városi és vidéki környezetben az építészet minőségéről szóló, 2001. február 12-i tanácsi állásfoglalásra (1), amely megállapítja, hogy az építészet minden egyes ország kultúrájának és életének alapvető eleme,

| — | a kulturális és a kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2007. május 24-i tanácsi következtetésekre (2), amely hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek és a kreatív ágazatok – mint például az építészet – az innováció és a technológia fellendítése tekintetében alapvető fontosságúak, továbbá a jövőben a fenntartható növekedés kulcsfontosságú motorját jelentik, |
| --- | --- |

—

a kulturális és a kreatív ágazatoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2007. május 24-i tanácsi következtetésekre (2), amely hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek és a kreatív ágazatok – mint például az építészet – az innováció és a technológia fellendítése tekintetében alapvető fontosságúak, továbbá a jövőben a fenntartható növekedés kulcsfontosságú motorját jelentik,

| — | valamint a 2007. május 10-i bizottsági közleményhez (3) kapcsolódó, az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (4), amely kiemeli a kultúra átfogó szerepét. |
| --- | --- |

—

valamint a 2007. május 10-i bizottsági közleményhez (3) kapcsolódó, az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (4), amely kiemeli a kultúra átfogó szerepét.

2.   TUDOMÁSUL VÉVE:

| — | az Európai Uniónak a fenntartható fejlődésre vonatkozó, az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén elfogadott, megújult stratégiáját (5), amelynek átfogó célja olyan intézkedések meghatározása és kidolgozása, amelyek lehetővé teszik az EU számára mind a jelen, mind a jövő nemzedékek életminősége folyamatos javításának megvalósítását olyan fenntartható közösségek létrehozása révén, amelyek hatékonyan gazdálkodnak az erőforrásokkal és hatékonyan használják fel azokat, valamint ki tudják aknázni a gazdaságban rejlő ökológiai és szociális innovációs lehetőségeket, és ezáltal biztosítják a fellendülést, a környezetvédelmet és a társadalmi kohéziót, |
| --- | --- |

—

az Európai Uniónak a fenntartható fejlődésre vonatkozó, az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén elfogadott, megújult stratégiáját (5), amelynek átfogó célja olyan intézkedések meghatározása és kidolgozása, amelyek lehetővé teszik az EU számára mind a jelen, mind a jövő nemzedékek életminősége folyamatos javításának megvalósítását olyan fenntartható közösségek létrehozása révén, amelyek hatékonyan gazdálkodnak az erőforrásokkal és hatékonyan használják fel azokat, valamint ki tudják aknázni a gazdaságban rejlő ökológiai és szociális innovációs lehetőségeket, és ezáltal biztosítják a fellendülést, a környezetvédelmet és a társadalmi kohéziót,

| — | a városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24-i, a fenntartható európai városról szóló lipcsei chartáját (6), amelyben hangsúlyozták az építészeti kultúra fontosságát, és felszólítottak a városok gazdasági, társadalmi, ökológiai és kulturális dimenzióit is magában foglaló, a különböző közigazgatási és politikai felelősségi szintek, valamint a köz- és magánszféra szereplőinek együttműködésén alapuló, integrált szemléletű városfejlesztés elfogadására. |
| --- | --- |

—

a városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24-i, a fenntartható európai városról szóló lipcsei chartáját (6), amelyben hangsúlyozták az építészeti kultúra fontosságát, és felszólítottak a városok gazdasági, társadalmi, ökológiai és kulturális dimenzióit is magában foglaló, a különböző közigazgatási és politikai felelősségi szintek, valamint a köz- és magánszféra szereplőinek együttműködésén alapuló, integrált szemléletű városfejlesztés elfogadására.

3.   ÜDVÖZÖLVE:

| — | az Európai Építészetpolitikai Fórumnak az építészet minősége és a fenntartható fejlődés jelentette kihívásokkal kapcsolatos munkáját. |
| --- | --- |

—

az Európai Építészetpolitikai Fórumnak az építészet minősége és a fenntartható fejlődés jelentette kihívásokkal kapcsolatos munkáját.

4.   HANGSÚLYOZVA, HOGY:

| — | az építészet mint kreatív kulturális diszciplína és technológiai innovációs ágazat kiválóan példázza, hogyan tud a kultúra hozzájárulni a fenntartható fejlődéshez, figyelembe véve a városok kulturális dimenziójára, valamint a gazdaságra, a társadalmi kohézióra és a környezetre gyakorolt hatását, |
| --- | --- |

—

az építészet mint kreatív kulturális diszciplína és technológiai innovációs ágazat kiválóan példázza, hogyan tud a kultúra hozzájárulni a fenntartható fejlődéshez, figyelembe véve a városok kulturális dimenziójára, valamint a gazdaságra, a társadalmi kohézióra és a környezetre gyakorolt hatását,

| — | az építészet a kultúra átfogó jellegű eleme, amennyiben nemcsak a kulturális, hanem egyéb szakpolitikai területekhez is hozzátartozik. |
| --- | --- |

—

az építészet a kultúra átfogó jellegű eleme, amennyiben nemcsak a kulturális, hanem egyéb szakpolitikai területekhez is hozzátartozik.

5.   FIGYELEMBE VÉVE, HOGY:

| — | az európai városok ma jelentős kihívásokkal szembesülnek: a demográfiai változások és ezek következményeképpen a városok terjeszkedése, a környezeti problémák és az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a társadalmi kohézió megőrzése, különösen a gazdasági és kulturális változások fényében, továbbá az építészeti és kulturális örökség védelme és előtérbe helyezése, |
| --- | --- |

—

az európai városok ma jelentős kihívásokkal szembesülnek: a demográfiai változások és ezek következményeképpen a városok terjeszkedése, a környezeti problémák és az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a társadalmi kohézió megőrzése, különösen a gazdasági és kulturális változások fényében, továbbá az építészeti és kulturális örökség védelme és előtérbe helyezése,

| — | e kihívásokra a fenntartható városfejlesztés keretében kell megadni a választ, amely olyan integrált és kreatív szemléletet jelent, amelyben a kultúra, a gazdaság, a közösség és a környezet egyaránt fontos szerepet játszik, |
| --- | --- |

—

e kihívásokra a fenntartható városfejlesztés keretében kell megadni a választ, amely olyan integrált és kreatív szemléletet jelent, amelyben a kultúra, a gazdaság, a közösség és a környezet egyaránt fontos szerepet játszik,

| — | a fenntartható városfejlesztés az alábbiakat foglalja magában:






  — | kiemelt figyelmet kell szentelni az építészet minőségének és sokszínűségének – amelyek a kulturális sokszínűség alkotóelemei –, az örökség megőrzésének és hasznosításának, valamint a természeti és városi táj egyediségének, |
| --- | --- | --- |

—

a fenntartható városfejlesztés az alábbiakat foglalja magában:

—

kiemelt figyelmet kell szentelni az építészet minőségének és sokszínűségének – amelyek a kulturális sokszínűség alkotóelemei –, az örökség megőrzésének és hasznosításának, valamint a természeti és városi táj egyediségének,

| — | hozzá kell járulni az olyan projektek menedzseléséhez, amelyek támogatják a területek és az építmények használatát és átalakítását, főként a barnamezőkét, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében jól gazdálkodnak az energiaforrásokkal és csökkentik a szennyezést, |
| --- | --- |

—

hozzá kell járulni az olyan projektek menedzseléséhez, amelyek támogatják a területek és az építmények használatát és átalakítását, főként a barnamezőkét, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében jól gazdálkodnak az energiaforrásokkal és csökkentik a szennyezést,

| — | újszerű építészeti és várostervezési megközelítéssel kell válaszolni a városlakók életmódjának alakulására, különösen a mobilitásból és a demográfiai változásokból eredő kihívásokra, valamint a társadalmi kohézió, a lakosság keveredése, a kultúrák közötti párbeszéd és a lakossági részvétel célkitűzéseire, |
| --- | --- |

—

újszerű építészeti és várostervezési megközelítéssel kell válaszolni a városlakók életmódjának alakulására, különösen a mobilitásból és a demográfiai változásokból eredő kihívásokra, valamint a társadalmi kohézió, a lakosság keveredése, a kultúrák közötti párbeszéd és a lakossági részvétel célkitűzéseire,

| — | támogatni kell a színvonalas építészeti alkotótevékenységet, amely része a városok gazdasági erejének és turisztikai vonzerejének, |
| --- | --- |

—

támogatni kell a színvonalas építészeti alkotótevékenységet, amely része a városok gazdasági erejének és turisztikai vonzerejének,

| — | az építészet összefogó és innovációs szerepet tölt be a fenntartható városfejlesztés megvalósításában, különösen amennyiben:






  — | lehetővé teszi az olyan, esetenként eltérő elvárások összeegyeztetését, mint az épületek, illetve a városkép megőrzése és a kortárs alkotás vagy a városlakók jogos kívánságai és a város terjeszkedésének kordában tartása, |
| --- | --- | --- |

—

az építészet összefogó és innovációs szerepet tölt be a fenntartható városfejlesztés megvalósításában, különösen amennyiben:

—

lehetővé teszi az olyan, esetenként eltérő elvárások összeegyeztetését, mint az épületek, illetve a városkép megőrzése és a kortárs alkotás vagy a városlakók jogos kívánságai és a város terjeszkedésének kordában tartása,

| — | sokszínűsége, színvonala és alkotó jellege következtében hozzájárul a városlakók kulturális gazdagodásához és jobb életminőségéhez, továbbá a városok gazdasági, kereskedelmi és turisztikai fejlődéséhez, különösen a kis- és középvállalkozások lehetőséghez juttatása révén, |
| --- | --- |

—

sokszínűsége, színvonala és alkotó jellege következtében hozzájárul a városlakók kulturális gazdagodásához és jobb életminőségéhez, továbbá a városok gazdasági, kereskedelmi és turisztikai fejlődéséhez, különösen a kis- és középvállalkozások lehetőséghez juttatása révén,

| — | a fenntartható városfejlesztés ugyanakkor alkalmat ad az alkotásra, az innovációra, valamint az építészet elméletének megújítására, továbbá a hagyományos technikák újraértelmezésére és felélesztésére. |
| --- | --- |

—

a fenntartható városfejlesztés ugyanakkor alkalmat ad az alkotásra, az innovációra, valamint az építészet elméletének megújítására, továbbá a hagyományos technikák újraértelmezésére és felélesztésére.

6.   ÉRDEKLŐDÉSSEL VÉVE TUDOMÁSUL:

| — | számos európai város – különösen a Kultúra Európai Fővárosa keretében indított – kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a kultúrát és különösen az építészetet megújulásuk fő eszközévé tegyék, |
| --- | --- |

—

számos európai város – különösen a Kultúra Európai Fővárosa keretében indított – kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a kultúrát és különösen az építészetet megújulásuk fő eszközévé tegyék,

| — | a „kreatív városok” létrejöttét, ahol a fenntartható városfejlesztés új versenyképességi tényezőkre, például a városi infrastruktúra színvonalára, valamint a kultúra és az ipar kölcsönös kapcsolatára alapul. |
| --- | --- |

—

a „kreatív városok” létrejöttét, ahol a fenntartható városfejlesztés új versenyképességi tényezőkre, például a városi infrastruktúra színvonalára, valamint a kultúra és az ipar kölcsönös kapcsolatára alapul.

7.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A TANÁCSOT, HOGY HATÁSKÖRÜKBEN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TISZTELETBEN TARTÁSÁVAL:

| — | vegyék figyelembe az építészetet és sajátosságait – különösen kulturális dimenzióját – valamennyi érintett szakpolitikában, elsősorban a kutatáspolitikában, a gazdasági és társadalmi kohézió, a fenntartható fejlődés, továbbá az oktatás terén, |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe az építészetet és sajátosságait – különösen kulturális dimenzióját – valamennyi érintett szakpolitikában, elsősorban a kutatáspolitikában, a gazdasági és társadalmi kohézió, a fenntartható fejlődés, továbbá az oktatás terén,

| — | a műszaki előírásokon kívül dolgozzanak ki az építészet számára átfogó gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti célkitűzéseket magában foglaló szemléletet, |
| --- | --- |

—

a műszaki előírásokon kívül dolgozzanak ki az építészet számára átfogó gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti célkitűzéseket magában foglaló szemléletet,

| — | segítsék elő az építészetben, a város- és tájrendezés területén a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó innovációt és kísérletezést, különösen az európai szakpolitikák és programok keretében, valamint a közbeszerzés során, |
| --- | --- |

—

segítsék elő az építészetben, a város- és tájrendezés területén a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó innovációt és kísérletezést, különösen az európai szakpolitikák és programok keretében, valamint a közbeszerzés során,

| — | ösztönözzék az építészeti ágazat és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás – különösen statisztikai szempontú – jobb megismerését, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék az építészeti ágazat és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás – különösen statisztikai szempontú – jobb megismerését,

| — | hívják fel a nyilvánosság figyelmét az építészetnek és a várostervezésnek az életminőség színvonalának javításában betöltött szerepére, és ösztönözzék a lakossági részvételt a fenntartható városfejlesztésben, |
| --- | --- |

—

hívják fel a nyilvánosság figyelmét az építészetnek és a várostervezésnek az életminőség színvonalának javításában betöltött szerepére, és ösztönözzék a lakossági részvételt a fenntartható városfejlesztésben,

| — | vizsgálják meg – a szakemberekkel együttműködve, több tagállam tapasztalatai fényében – egy évente megrendezendő európai építészeti esemény megvalósíthatóságát, |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg – a szakemberekkel együttműködve, több tagállam tapasztalatai fényében – egy évente megrendezendő európai építészeti esemény megvalósíthatóságát,

| — | egymással együttműködésben biztosítsák e következtetések nyomon követését, és 2012-ig készítsenek felmérést a végrehajtásukról. |
| --- | --- |

—

egymással együttműködésben biztosítsák e következtetések nyomon követését, és 2012-ig készítsenek felmérést a végrehajtásukról.

8.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| — | törekedjenek arra, hogy az építészet már az építészeti, város-, illetve tájrendezési vagy területrehabilitációs projekt megtervezésétől kezdve összefogó és innovációs szerepet játsszék a fenntartható fejlődés folyamatában, |
| --- | --- |

—

törekedjenek arra, hogy az építészet már az építészeti, város-, illetve tájrendezési vagy területrehabilitációs projekt megtervezésétől kezdve összefogó és innovációs szerepet játsszék a fenntartható fejlődés folyamatában,

| — | járuljanak hozzá az építészet – mint kulturális és kreatív ágazat – gazdasági növekedési és foglalkoztatási képességének emeléséhez, |
| --- | --- |

—

járuljanak hozzá az építészet – mint kulturális és kreatív ágazat – gazdasági növekedési és foglalkoztatási képességének emeléséhez,

| — | különösen a művészeti és kulturális nevelés keretében mozdítsák elő az építészettel – többek között az örökséggel – és a lakókörnyezettel kapcsolatos oktatást, |
| --- | --- |

—

különösen a művészeti és kulturális nevelés keretében mozdítsák elő az építészettel – többek között az örökséggel – és a lakókörnyezettel kapcsolatos oktatást,

| — | támogassák az építészeknek, város- és tájrendezőknek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos alap- és továbbképzését, |
| --- | --- |

—

támogassák az építészeknek, város- és tájrendezőknek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos alap- és továbbképzését,

| — | a kreativitás és innováció európai évének (2009) végrehajtása keretében hívják fel a figyelmet az építészetre, |
| --- | --- |

—

a kreativitás és innováció európai évének (2009) végrehajtása keretében hívják fel a figyelmet az építészetre,

| — | adott esetben alkalmazzák a kultúra területén alkalmazott nyitott koordinációs módszert. |
| --- | --- |

—

adott esetben alkalmazzák a kultúra területén alkalmazott nyitott koordinációs módszert.

9.   FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| — | vegye figyelembe az építészetet a kulturális és kreatív ágazatokról szóló zöld könyve elkészítésekor, |
| --- | --- |

—

vegye figyelembe az építészetet a kulturális és kreatív ágazatokról szóló zöld könyve elkészítésekor,

| — | az építészettel kapcsolatos kihívások és/vagy kérdések megvitatásába és konzultációkba vonja be a köz- és magánszféra építészeti szakértőinek és gyakorlati szakembereinek hálózatait, például az Európai Építészetpolitikai Fórumot, |
| --- | --- |

—

az építészettel kapcsolatos kihívások és/vagy kérdések megvitatásába és konzultációkba vonja be a köz- és magánszféra építészeti szakértőinek és gyakorlati szakembereinek hálózatait, például az Európai Építészetpolitikai Fórumot,

| — | ezekkel a hálózatokkal és az építészeti iskolák európai hálózatával együttműködésben ösztönözze az alábbiakat:






  — | információnyújtás, valamint a bevált gyakorlat és a kutatási eredmények cseréje az építészek, kivitelezők és felhasználók között, |
| --- | --- | --- |

—

ezekkel a hálózatokkal és az építészeti iskolák európai hálózatával együttműködésben ösztönözze az alábbiakat:

—

információnyújtás, valamint a bevált gyakorlat és a kutatási eredmények cseréje az építészek, kivitelezők és felhasználók között,

| — | fiatal építészek, város- és tájtervező szakemberek képzése a fenntartható fejlődés területén, munkáik, valamint a köz- és magánmegrendelésekhez való hozzájutásuk támogatása. |
| --- | --- |

—

fiatal építészek, város- és tájtervező szakemberek képzése a fenntartható fejlődés területén, munkáik, valamint a köz- és magánmegrendelésekhez való hozzájutásuk támogatása.

---

(1)  HL C 73., 2001.3.6., 6. o.

(2)  HL C 311., 2007.12.21., 7. o.

(3)  9496/07 és ADD 1.

(4)  HL C 143., 2008.6.10., 9. o.

(5)  10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/15

---

A Tanács következtetései (2008. november 20.) a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztéséről, valamint a digitális környezetben való kalózkodás megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről

(2008/C 319/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

| 1. | Különösen az alábbiakra való HIVATKOZÁSSAL:






  — | az Európai Unió 2000. december 7-i Alapjogi Chartája, amely garantálja a személyes adatok védelmét, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, valamint a szellemi tulajdon védelmét, |
| --- | --- | --- |

1.

Különösen az alábbiakra való HIVATKOZÁSSAL:

—

az Európai Unió 2000. december 7-i Alapjogi Chartája, amely garantálja a személyes adatok védelmét, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, valamint a szellemi tulajdon védelmét,

| — | a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i Unesco-egyezmény (1), |
| --- | --- |

—

a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i Unesco-egyezmény (1),

| — | az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló, 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2), amely a kulturális sokszínűség, valamint az európai alkotásoknak a lineáris és nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások általi előmozdítása tekintetében bizonyos követelményeket támaszt, |
| --- | --- |

—

az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló, 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2), amely a kulturális sokszínűség, valamint az európai alkotásoknak a lineáris és nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások általi előmozdítása tekintetében bizonyos követelményeket támaszt,

| — | az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), |
| --- | --- |

—

az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3),

| — | a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6). |
| --- | --- |

—

a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6).

| 2. | Érdeklődéssel VÉVE FIGYELEMBE az alábbiakat:






  — | a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről szóló, 2008. január 3-i bizottsági közlemény, az ennek eredményeképpen az érintett felekkel folytatott konzultáció és a kreatív online tartalommal kapcsolatos európai platform létrehozása, valamint a Bizottság arra vonatkozó szándéka, hogy a tagállamokkal együttműködve választ találjon az e területen felmerülő kihívásokra, |
| --- | --- | --- |

2.

Érdeklődéssel VÉVE FIGYELEMBE az alábbiakat:

—

a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről szóló, 2008. január 3-i bizottsági közlemény, az ennek eredményeképpen az érintett felekkel folytatott konzultáció és a kreatív online tartalommal kapcsolatos európai platform létrehozása, valamint a Bizottság arra vonatkozó szándéka, hogy a tagállamokkal együttműködve választ találjon az e területen felmerülő kihívásokra,

| — | az online filmterjesztés kialakításáról és elfogadásáról szóló, 2006. május 23-i európai charta, |
| --- | --- |

—

az online filmterjesztés kialakításáról és elfogadásáról szóló, 2006. május 23-i európai charta,

| — | a gazdátlan művek jogosultjainak felkutatására vonatkozó iránymutatásokról szóló megállapodás, amelyet 2008. június 4-én a Bizottság irányításával a könyvtárak, a levéltárak, az audiovizuális archívumok és a jogcímmel rendelkezők képviselői írtak alá, |
| --- | --- |

—

a gazdátlan művek jogosultjainak felkutatására vonatkozó iránymutatásokról szóló megállapodás, amelyet 2008. június 4-én a Bizottság irányításával a könyvtárak, a levéltárak, az audiovizuális archívumok és a jogcímmel rendelkezők képviselői írtak alá,

| — | a közigazgatási szervek vagy a szakemberek által egyes tagállamokban és bizonyos Európán kívüli partnereknél indított kezdeményezések, amelyek célja, hogy – például tudatosító kampányok, szakmaközi egyeztetések megszervezése, önszabályozási vagy együttszabályozási megállapodások, nem bírósági eljárásra épülő, pedagógiai és fokozatos mechanizmusok bevezetése révén – konkrét és összehangolt megoldásokat találjanak a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztésének, valamint a kalózkodás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem elősegítésének érdekében. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási szervek vagy a szakemberek által egyes tagállamokban és bizonyos Európán kívüli partnereknél indított kezdeményezések, amelyek célja, hogy – például tudatosító kampányok, szakmaközi egyeztetések megszervezése, önszabályozási vagy együttszabályozási megállapodások, nem bírósági eljárásra épülő, pedagógiai és fokozatos mechanizmusok bevezetése révén – konkrét és összehangolt megoldásokat találjanak a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztésének, valamint a kalózkodás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem elősegítésének érdekében.

| 3. | MEGÁLLAPÍTJA, hogy:






  — | a kulturális javak és kreatív tartalom online – különösen az interneten keresztül történő – forgalmazása kiváló lehetőséget biztosít mindenki számára a kultúrához való hozzáférésre, továbbá a gazdasági fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz és a kulturális sokszínűség biztosításához, |
| --- | --- | --- |

3.

MEGÁLLAPÍTJA, hogy:

—

a kulturális javak és kreatív tartalom online – különösen az interneten keresztül történő – forgalmazása kiváló lehetőséget biztosít mindenki számára a kultúrához való hozzáférésre, továbbá a gazdasági fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz és a kulturális sokszínűség biztosításához,

| — | Európában a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés még jelentős fejlesztési potenciállal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

Európában a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés még jelentős fejlesztési potenciállal rendelkezik,

| — | az egyes kulturális és kreatív ágazatokban kritikus értéket elérő online kalózkodás tartós károkat okozhat a szerzői jogok és szomszédos jogok tekintetében jogcímmel rendelkezők megfelelő díjazását illetően; a kalózkodás – a hagyományos adathordozók (CD, DVD, ...) forgalmazása terén megnyilvánuló következményein túlmenően – jelentősen akadályozza a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztését, amitől nagy mértékben függ az európai kulturális és kreatív tartalom ágazati dinamizmusa, és ami fenyegetést jelent az alkotás, valamint a kulturális sokszínűség tekintetében, |
| --- | --- |

—

az egyes kulturális és kreatív ágazatokban kritikus értéket elérő online kalózkodás tartós károkat okozhat a szerzői jogok és szomszédos jogok tekintetében jogcímmel rendelkezők megfelelő díjazását illetően; a kalózkodás – a hagyományos adathordozók (CD, DVD, ...) forgalmazása terén megnyilvánuló következményein túlmenően – jelentősen akadályozza a kulturális és kreatív online tartalomhoz való legális hozzáférés fejlesztését, amitől nagy mértékben függ az európai kulturális és kreatív tartalom ágazati dinamizmusa, és ami fenyegetést jelent az alkotás, valamint a kulturális sokszínűség tekintetében,

| — | a műszaki védelmi rendszerek („műszaki védelmi intézkedések” – TPM) vagy a jogkezelésre („digitálisjog-kezelés” – DRM) vonatkozó információs rendszerek alkalmazása bizonyos esetekben, és a személyes adatok védelmére vonatkozó elv tiszteletben tartása mellett hozzájárulhat a jogoknak a digitális világban való védelméhez és kezeléséhez, e rendszerek interoperabilitásának vagy átláthatóságának hiánya azonban a fogyasztók számára bizonytalansági tényezőt jelent, és korlátozza a különböző platformok által kínált tartalmak használatát. |
| --- | --- |

—

a műszaki védelmi rendszerek („műszaki védelmi intézkedések” – TPM) vagy a jogkezelésre („digitálisjog-kezelés” – DRM) vonatkozó információs rendszerek alkalmazása bizonyos esetekben, és a személyes adatok védelmére vonatkozó elv tiszteletben tartása mellett hozzájárulhat a jogoknak a digitális világban való védelméhez és kezeléséhez, e rendszerek interoperabilitásának vagy átláthatóságának hiánya azonban a fogyasztók számára bizonytalansági tényezőt jelent, és korlátozza a különböző platformok által kínált tartalmak használatát.

| 4. | Ezzel összefüggésben ÚGY VÉLI, hogy:






  — | az információs és kommunikációs társadalom kialakulásához, valamint a kulturális sokszínűségnek a digitális világban történő előmozdításához szükség van egyrészt a változatos, minőségi, hozzáférhető, egyszerűen használható és a fogyasztók számára vonzó, másrészt pedig a kalózkodás megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre, |
| --- | --- | --- |

4.

Ezzel összefüggésben ÚGY VÉLI, hogy:

—

az információs és kommunikációs társadalom kialakulásához, valamint a kulturális sokszínűségnek a digitális világban történő előmozdításához szükség van egyrészt a változatos, minőségi, hozzáférhető, egyszerűen használható és a fogyasztók számára vonzó, másrészt pedig a kalózkodás megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre,

| — | a jogcímmel rendelkezők megfelelő díjazásának garantálása elengedhetetlen az alkotás és a kulturális sokszínűség fejlődéséhez. |
| --- | --- |

—

a jogcímmel rendelkezők megfelelő díjazásának garantálása elengedhetetlen az alkotás és a kulturális sokszínűség fejlődéséhez.

| 5. | ÚGY VÉLI, hogy az alábbiak figyelembevétele mellett követni kell a szóban forgó célkitűzéseket:






  — | a különböző alapjogok – különösen a személyes adatok védelme, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a szellemi tulajdon védelme – közötti helyes egyensúly biztosításának, valamint a közösségi jog végrehajtásának keretében a közösségi jog általános elveinek – különösen az arányosság elvének – megfelelő megoldások keresésének szükségessége (7), |
| --- | --- | --- |

5.

ÚGY VÉLI, hogy az alábbiak figyelembevétele mellett követni kell a szóban forgó célkitűzéseket:

—

a különböző alapjogok – különösen a személyes adatok védelme, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a szellemi tulajdon védelme – közötti helyes egyensúly biztosításának, valamint a közösségi jog végrehajtásának keretében a közösségi jog általános elveinek – különösen az arányosság elvének – megfelelő megoldások keresésének szükségessége (7),

| — | a szolgáltatások használatának hozzáférhetőségével és egyszerűségével, valamint az online tartalmak sokszínűségével és megfelelő minőségével kapcsolatos fogyasztói elvárások, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások használatának hozzáférhetőségével és egyszerűségével, valamint az online tartalmak sokszínűségével és megfelelő minőségével kapcsolatos fogyasztói elvárások,

| — | az ágazatban tevékenykedő vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – üzleti modelljeinek („business models”) sokfélesége és változásai, valamint a technológiák folyamatos és gyors fejlődése, |
| --- | --- |

—

az ágazatban tevékenykedő vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – üzleti modelljeinek („business models”) sokfélesége és változásai, valamint a technológiák folyamatos és gyors fejlődése,

| — | a digitális gazdasággal kapcsolatos fejlemények, a legális online hozzáféréssel kapcsolatos helyzet, valamint a tagállamokban a kalózkodás problémája kiterjedtségének, valamint az egyes tagországok jogi hagyományainak sokfélesége, |
| --- | --- |

—

a digitális gazdasággal kapcsolatos fejlemények, a legális online hozzáféréssel kapcsolatos helyzet, valamint a tagállamokban a kalózkodás problémája kiterjedtségének, valamint az egyes tagországok jogi hagyományainak sokfélesége,

| — | az európai kulturális sokféleség előmozdításának szükségessége, különösen az online szolgáltatások arra való ösztönzése, hogy kivegyék részüket az európai kulturális és kreatív tartalmak létrehozásából. |
| --- | --- |

—

az európai kulturális sokféleség előmozdításának szükségessége, különösen az online szolgáltatások arra való ösztönzése, hogy kivegyék részüket az európai kulturális és kreatív tartalmak létrehozásából.

| 6. | FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy:






  — | a legális online hozzáférés fejlesztését, valamint a kalózkodás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet elősegítő, konkrét, hatékony, méltányos és arányos megoldások létrejötte érdekében a lehető leghamarabb kezdeményezzék vagy ösztönözzék az érintett felek közötti egyeztetett megoldásokat, |
| --- | --- | --- |

6.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy:

—

a legális online hozzáférés fejlesztését, valamint a kalózkodás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet elősegítő, konkrét, hatékony, méltányos és arányos megoldások létrejötte érdekében a lehető leghamarabb kezdeményezzék vagy ösztönözzék az érintett felek közötti egyeztetett megoldásokat,

| — | a legálisan, online hozzáférhető filmalkotások sokszínűségének és vonzerejének növelése érdekében – adott esetben és jogi hagyományaiknak megfelelően – ösztönözzék az érintett feleket azon határidők felülvizsgálására, amelyeken belül a filmalkotások hozzáférhetővé tehetők (a 2007/65/EK irányelv 3d. cikkében a médiaszolgáltatók vonatkozásában említett időszak), |
| --- | --- |

—

a legálisan, online hozzáférhető filmalkotások sokszínűségének és vonzerejének növelése érdekében – adott esetben és jogi hagyományaiknak megfelelően – ösztönözzék az érintett feleket azon határidők felülvizsgálására, amelyeken belül a filmalkotások hozzáférhetővé tehetők (a 2007/65/EK irányelv 3d. cikkében a médiaszolgáltatók vonatkozásában említett időszak),

| — | az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése keretében az európai audiovizuális és filmalkotásoknak a lineáris és nem lineáris szolgáltatásokon keresztül történő hozzáférhetővé tétele elősegítésében való aktív közreműködés, különösen a bevált gyakorlatok cseréje révén. |
| --- | --- |

—

az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése keretében az európai audiovizuális és filmalkotásoknak a lineáris és nem lineáris szolgáltatásokon keresztül történő hozzáférhetővé tétele elősegítésében való aktív közreműködés, különösen a bevált gyakorlatok cseréje révén.

| 7. | FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT az alábbiakra:






  — | a digitális kulturális gazdaság sokszínűségének – különösen a legális online hozzáférésnek, a kalózkodásnak, a kalózkodás mértékének, okainak, továbbá az alkotással és a kulturális sokszínűséggel kapcsolatos gazdasági következményeinek – a jobb megismeréséhez való, a tagállamokkal és az érintett szakemberekkel történő szoros együttműködésben kifejtett hozzájárulás, különösen a statisztikai adatok kidolgozása és megosztása révén, |
| --- | --- | --- |

7.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT az alábbiakra:

—

a digitális kulturális gazdaság sokszínűségének – különösen a legális online hozzáférésnek, a kalózkodásnak, a kalózkodás mértékének, okainak, továbbá az alkotással és a kulturális sokszínűséggel kapcsolatos gazdasági következményeinek – a jobb megismeréséhez való, a tagállamokkal és az érintett szakemberekkel történő szoros együttműködésben kifejtett hozzájárulás, különösen a statisztikai adatok kidolgozása és megosztása révén,

| — | különösen a platformra, a bevált gyakorlatokra és a 2008. január 3-i konzultáció keretében a megjelölt kihívásokkal kapcsolatban adott innovatív válaszokra vonatkozó információk terjesztése, |
| --- | --- |

—

különösen a platformra, a bevált gyakorlatokra és a 2008. január 3-i konzultáció keretében a megjelölt kihívásokkal kapcsolatban adott innovatív válaszokra vonatkozó információk terjesztése,

| — | a legális online hozzáférés fejlesztése, valamint a kalózkodás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem céljából tizennyolc hónapos határidőn belül, a tagállami hozzájárulásokra támaszkodó és a különböző kezdeményezésekről szóló jelentés benyújtása, |
| --- | --- |

—

a legális online hozzáférés fejlesztése, valamint a kalózkodás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem céljából tizennyolc hónapos határidőn belül, a tagállami hozzájárulásokra támaszkodó és a különböző kezdeményezésekről szóló jelentés benyújtása,

| — | a közösségi programok – különösen a MEDIA program – végrehajtásának keretében a film- és audiovizuális alkotások digitalizálásának és online terjesztésének fokozásával kapcsolatos lehetőségek megvizsgálása, |
| --- | --- |

—

a közösségi programok – különösen a MEDIA program – végrehajtásának keretében a film- és audiovizuális alkotások digitalizálásának és online terjesztésének fokozásával kapcsolatos lehetőségek megvizsgálása,

| — | általánosabb értelemben véve a vonatkozó szakpolitikák összességén keresztül az online hozzáférés fejlesztéséhez és a kalózkodás ellen folytatott küzdelemhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

általánosabb értelemben véve a vonatkozó szakpolitikák összességén keresztül az online hozzáférés fejlesztéséhez és a kalózkodás ellen folytatott küzdelemhez való hozzájárulás.

| 8. | FELKÉRI TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy hatáskörükön belül:






  — | különösen objektív kommunikációs kampányok révén javítsák a fogyasztóknak a szerzői és szomszédos jogokról, valamint ezek be nem tartásának következményeiről való tájékoztatását, tudatosítsák valamennyi szereplőben – a szakembereket is beleértve –, a kalózkodásnak az alkotással és a kulturális sokszínűséggel kapcsolatos következményeit, |
| --- | --- | --- |

8.

FELKÉRI TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy hatáskörükön belül:

—

különösen objektív kommunikációs kampányok révén javítsák a fogyasztóknak a szerzői és szomszédos jogokról, valamint ezek be nem tartásának következményeiről való tájékoztatását, tudatosítsák valamennyi szereplőben – a szakembereket is beleértve –, a kalózkodásnak az alkotással és a kulturális sokszínűséggel kapcsolatos következményeit,

| — | a különböző eszközökön és platformokon található tartalom felhasználási feltételeire vonatkozóan, továbbá a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelésének alkalmazásával kapcsolatos korlátozások tekintetében járuljanak hozzá a fogyasztók tájékoztatásához, |
| --- | --- |

—

a különböző eszközökön és platformokon található tartalom felhasználási feltételeire vonatkozóan, továbbá a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelésének alkalmazásával kapcsolatos korlátozások tekintetében járuljanak hozzá a fogyasztók tájékoztatásához,

| — | az interoperabilitás elősegítése, valamint a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelése átláthatóságának – például egy jelölési-címkézési rendszer révén történő – biztosítása érdekében kezdeményezzék vagy ösztönözzék az ágazat, a jogcímmel rendelkezők és a fogyasztók közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

az interoperabilitás elősegítése, valamint a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelése átláthatóságának – például egy jelölési-címkézési rendszer révén történő – biztosítása érdekében kezdeményezzék vagy ösztönözzék az ágazat, a jogcímmel rendelkezők és a fogyasztók közötti együttműködést,

| — | kövessék a kulturális sokszínűség célkitűzését, különösen a kulturális és kreatív online tartalomra vonatkozó szerzői és szomszédos jogok területével kapcsolatos szakpolitikáik keretében, |
| --- | --- |

—

kövessék a kulturális sokszínűség célkitűzését, különösen a kulturális és kreatív online tartalomra vonatkozó szerzői és szomszédos jogok területével kapcsolatos szakpolitikáik keretében,

| — | két- és többoldalú megállapodások, továbbá a harmadik országokkal folytatott szakpolitikai párbeszéd és együttműködés keretében vállaljanak aktív szerepet a szerzői és szomszédos jogok nemzetközi szintű tiszteletben tartásának és védelmének megerősítésében. |
| --- | --- |

—

két- és többoldalú megállapodások, továbbá a harmadik országokkal folytatott szakpolitikai párbeszéd és együttműködés keretében vállaljanak aktív szerepet a szerzői és szomszédos jogok nemzetközi szintű tiszteletben tartásának és védelmének megerősítésében.

| 9. | FELKÉRI AZ ÉRINTETT FELEKET, hogy az alábbiak érdekében és konstruktív szellemben kezdeményezzenek egyeztetési eljárásokat vagy csatlakozzanak ezekhez:






  — | a legális online hozzáférés fejlesztését, valamint a kalózkodás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet elősegítő, konkrét, hatékony és méltányos megoldások létrejötte, |
| --- | --- | --- |

9.

FELKÉRI AZ ÉRINTETT FELEKET, hogy az alábbiak érdekében és konstruktív szellemben kezdeményezzenek egyeztetési eljárásokat vagy csatlakozzanak ezekhez:

—

a legális online hozzáférés fejlesztését, valamint a kalózkodás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet elősegítő, konkrét, hatékony és méltányos megoldások létrejötte,

| — | az interoperabilitás elősegítése, valamint a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelése átláthatóságának biztosítása. |
| --- | --- |

—

az interoperabilitás elősegítése, valamint a műszaki védelmi intézkedések és a jogok kezelése átláthatóságának biztosítása.

---

(1)  A Tanács 2006/515/EK határozata (2006. május 18.) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezmény megkötéséről (HL L 201., 2006.7.25., 15. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/65/EK irányelve (2007. december 11.) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 332., 2007.12.18., 27. o.).

(3)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

HL L 157., 2004.4.30., 45. o.

(4)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(6)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(7)  A Bíróság C-275/06. sz., Productores de Música de España (Promusicae) kontra Telefónica de España SAU ügyben 2008. január 29-én hozott ítélete.

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/18

---

A Tanács következtetései (2008. november 20.) az EUROPEANA európai digitális könyvtárról

(2008/C 319/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

MIVEL:

| — | az EUROPEANA európai digitális könyvtár – a digitalizált kulturális anyagok (könyvek, folyóiratok, fényképek, filmművészeti és audiovizuális alkotások, levéltári dokumentumok, múzeumi tárgyak, építészeti és régészeti kulturális örökség) online elérését biztosító közös, többnyelvű portál – létrehozása rendkívüli lehetőséget kínál arra, hogy érvényre jutassuk a tagállamok kulturális örökségét és hozzáférhetővé tegyük azt a nyilvánosság minden rétege számára, |
| --- | --- |

—

az EUROPEANA európai digitális könyvtár – a digitalizált kulturális anyagok (könyvek, folyóiratok, fényképek, filmművészeti és audiovizuális alkotások, levéltári dokumentumok, múzeumi tárgyak, építészeti és régészeti kulturális örökség) online elérését biztosító közös, többnyelvű portál – létrehozása rendkívüli lehetőséget kínál arra, hogy érvényre jutassuk a tagállamok kulturális örökségét és hozzáférhetővé tegyük azt a nyilvánosság minden rétege számára,

| — | a tagállamok kulturális anyagainak digitalizálása és online elérhetősége, továbbá digitális megőrzése alapvetően fontosak a kulturális örökség kiaknázásához, lendületet adnak a digitális tartalmak létrehozásának és ösztönzik az új online szolgáltatások megjelenését; segítik a kultúrához és a tudáshoz való hozzáférés demokratizálódását és hozzájárulnak az információs társadalom és a tudásalapú gazdaság fejlődéséhez. |
| --- | --- |

—

a tagállamok kulturális anyagainak digitalizálása és online elérhetősége, továbbá digitális megőrzése alapvetően fontosak a kulturális örökség kiaknázásához, lendületet adnak a digitális tartalmak létrehozásának és ösztönzik az új online szolgáltatások megjelenését; segítik a kultúrához és a tudáshoz való hozzáférés demokratizálódását és hozzájárulnak az információs társadalom és a tudásalapú gazdaság fejlődéséhez.

| 1. | HANGSÚLYOZZA:






  — | azon célkitűzések, fellépések és menetrendek megvalósítása melletti elkötelezettségét, amelyeket a 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlás (1) alapján a 2006. november 13-i, a kulturális anyagok digitalizálásáról és online elérhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló következtetéseiben (2) állapított meg, |
| --- | --- | --- |

1.

HANGSÚLYOZZA:

—

azon célkitűzések, fellépések és menetrendek megvalósítása melletti elkötelezettségét, amelyeket a 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlás (1) alapján a 2006. november 13-i, a kulturális anyagok digitalizálásáról és online elérhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló következtetéseiben (2) állapított meg,

| — | annak jelentőségét, hogy a szellemi tulajdonjog területére vonatkozó közösségi és nemzetközi jogszabályok teljes körű tiszteletben tartása mellett megkezdődjön a tartalom digitalizálását, megőrzését és hozzáférhetőségét célzó munka. |
| --- | --- |

—

annak jelentőségét, hogy a szellemi tulajdonjog területére vonatkozó közösségi és nemzetközi jogszabályok teljes körű tiszteletben tartása mellett megkezdődjön a tartalom digitalizálását, megőrzését és hozzáférhetőségét célzó munka.

| 2. | érdeklődéssel FOGADJA:






  — | az Európai Parlament 2007. szeptember 27-i, „i2010: egy európai digitális könyvtár létrehozásáról” című állásfoglalását (3), |
| --- | --- | --- |

2.

érdeklődéssel FOGADJA:

—

az Európai Parlament 2007. szeptember 27-i, „i2010: egy európai digitális könyvtár létrehozásáról” című állásfoglalását (3),

| — | a Bizottság 2008. január 3-i, „a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről” szóló közleményét, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2008. január 3-i, „a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről” szóló közleményét,

| — | valamint a Bizottság 2008. augusztus 11-i, „Kattintásnyira az európai kulturális örökségtől – A kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint a digitális megőrzés terén az Európai Unióban elért eredmények” című közleményét (4), amely egyrészt kiemeli a 2006. évi bizottsági ajánlás és tanácsi következtetések végrehajtásában elért eredményeket, másrészt megállapítja, hogy a tagállamokban jelentős különbségek mutatkoznak a folyamatban elért eredményeket illetően. |
| --- | --- |

—

valamint a Bizottság 2008. augusztus 11-i, „Kattintásnyira az európai kulturális örökségtől – A kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint a digitális megőrzés terén az Európai Unióban elért eredmények” című közleményét (4), amely egyrészt kiemeli a 2006. évi bizottsági ajánlás és tanácsi következtetések végrehajtásában elért eredményeket, másrészt megállapítja, hogy a tagállamokban jelentős különbségek mutatkoznak a folyamatban elért eredményeket illetően.

| 3. | ÜDVÖZLI:






  — | az EUROPEANA európai digitális könyvtár fokozatos létrehozását, amelynek eredményeképpen 2007. november 8-án a holland nemzeti jog szerint megalakították az „európai digitális könyvtár” támogatását szolgáló alapítványt és 2008. november 20-án elindítják a prototípust, |
| --- | --- | --- |

3.

ÜDVÖZLI:

—

az EUROPEANA európai digitális könyvtár fokozatos létrehozását, amelynek eredményeképpen 2007. november 8-án a holland nemzeti jog szerint megalakították az „európai digitális könyvtár” támogatását szolgáló alapítványt és 2008. november 20-án elindítják a prototípust,

| — | a tagállamok, a kulturális intézmények és általában véve a szakma által a kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint digitális megőrzése iránt tanúsított elkötelezettséget, |
| --- | --- |

—

a tagállamok, a kulturális intézmények és általában véve a szakma által a kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint digitális megőrzése iránt tanúsított elkötelezettséget,

| — | a projekthez és általában véve a digitalizálás folyamatához nyújtott bizottsági támogatást, amely az eContent+ programban, a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban, a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó tagállami szakértői csoport 2007-es (5), valamint a magas szintű szakértői csoport 2006-os létrehozásában (6), továbbá tanulmányok készítésében (7) nyilvánult meg, |
| --- | --- |

—

a projekthez és általában véve a digitalizálás folyamatához nyújtott bizottsági támogatást, amely az eContent+ programban, a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban, a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó tagállami szakértői csoport 2007-es (5), valamint a magas szintű szakértői csoport 2006-os létrehozásában (6), továbbá tanulmányok készítésében (7) nyilvánult meg,

| — | a könyvtárak, levéltárak, audiovizuális archívumok és a szerzői jogok tulajdonosainak képviselői által a Bizottság irányításával 2008. június 4-én kötött megállapodást, amely meghatározza, hogy mely irányvonalak vonatkoznak a gazdátlan művek jogosultjainak felkutatására. |
| --- | --- |

—

a könyvtárak, levéltárak, audiovizuális archívumok és a szerzői jogok tulajdonosainak képviselői által a Bizottság irányításával 2008. június 4-én kötött megállapodást, amely meghatározza, hogy mely irányvonalak vonatkoznak a gazdátlan művek jogosultjainak felkutatására.

| 4. | ÚGY VÉLI, hogy az EUROPEANA és általánosabb értelemben a kulturális anyagok digitalizálásával és online elérhetőségével, valamint a digitális megőrzéssel kapcsolatban a tagállamokban megkezdett folyamatok sikeréhez és folyamatosságához az alábbiakra van szükség:






  — | aktív és folyamatos módon támogatni kell a kulturális anyagok digitalizálását és online elérhetőségét, valamint digitális megőrzését annak érdekében, hogy az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségét, valamint szellemi örökségének gazdagságát képviselő, diverzifikált és jó minőségű szolgáltatást biztosítsunk, |
| --- | --- | --- |

4.

ÚGY VÉLI, hogy az EUROPEANA és általánosabb értelemben a kulturális anyagok digitalizálásával és online elérhetőségével, valamint a digitális megőrzéssel kapcsolatban a tagállamokban megkezdett folyamatok sikeréhez és folyamatosságához az alábbiakra van szükség:

—

aktív és folyamatos módon támogatni kell a kulturális anyagok digitalizálását és online elérhetőségét, valamint digitális megőrzését annak érdekében, hogy az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségét, valamint szellemi örökségének gazdagságát képviselő, diverzifikált és jó minőségű szolgáltatást biztosítsunk,

| — | a lehető legszélesebb körű kulturális anyag online elérhetőségéhez való hozzájárulás céljából a továbbiakban is összehangolt, valamint a szerzői és a szomszédos jogoknak megfelelő gyakorlati megoldásokat kell kidolgozni, |
| --- | --- |

—

a lehető legszélesebb körű kulturális anyag online elérhetőségéhez való hozzájárulás céljából a továbbiakban is összehangolt, valamint a szerzői és a szomszédos jogoknak megfelelő gyakorlati megoldásokat kell kidolgozni,

| — | olyan technológiákat kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a hosszú távú digitális megőrzést, a tartalmakhoz való hozzáférést szolgáló rendszerek interoperabilitását, a többnyelvű keresést és a tartalmak több nyelven való rendelkezésre állását, valamint széles spektrumú és magas minőségű szolgáltatások nyújtását a polgárok számára, |
| --- | --- |

—

olyan technológiákat kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a hosszú távú digitális megőrzést, a tartalmakhoz való hozzáférést szolgáló rendszerek interoperabilitását, a többnyelvű keresést és a tartalmak több nyelven való rendelkezésre állását, valamint széles spektrumú és magas minőségű szolgáltatások nyújtását a polgárok számára,

| — | meg kell határozni az EUROPEANA fenntartható gazdasági modelljét, és biztosítani kell az érintett felek – kulturális intézmények, szakma, tagállamok és a Bizottság – általi folyamatos támogatást. |
| --- | --- |

—

meg kell határozni az EUROPEANA fenntartható gazdasági modelljét, és biztosítani kell az érintett felek – kulturális intézmények, szakma, tagállamok és a Bizottság – általi folyamatos támogatást.

| 5. | FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT az alábbiakra:






  — | aktívan és kitartóan folytassák a kulturális anyagok digitalizálásáról és online elérhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetések értelmében kidolgozott nemzeti stratégiáik és célkitűzéseik megvalósítását, különösen azáltal, hogy ennek keretében mennyiségi és minőségi célkitűzéseket határoznak meg, és mobilizálják a megfelelő forrásokat, |
| --- | --- | --- |

5.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT az alábbiakra:

—

aktívan és kitartóan folytassák a kulturális anyagok digitalizálásáról és online elérhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetések értelmében kidolgozott nemzeti stratégiáik és célkitűzéseik megvalósítását, különösen azáltal, hogy ennek keretében mennyiségi és minőségi célkitűzéseket határoznak meg, és mobilizálják a megfelelő forrásokat,

| — | a digitalizált kulturális anyagok kínálatának növelése érdekében mozdítsák elő a közöttük, valamint a kulturális anyagok digitalizálásával és online elérhetőségével, és a digitális megőrzéssel kapcsolatos folyamatokban érdekelt különböző intézmények közötti szinergiákat, |
| --- | --- |

—

a digitalizált kulturális anyagok kínálatának növelése érdekében mozdítsák elő a közöttük, valamint a kulturális anyagok digitalizálásával és online elérhetőségével, és a digitális megőrzéssel kapcsolatos folyamatokban érdekelt különböző intézmények közötti szinergiákat,

| — | nemzeti stratégiáik keretében továbbra is támogassák a digitalizált kulturális anyagoknak az EUROPEANA-ba való felvételét, különösen annak révén, hogy interoperabilitási normákat népszerűsítenek, a nemzeti tartalmakat tömörítő honlapokat hoznak létre vagy a már meglévőket továbbfejlesztik, illetve a projektben részt vevő kulturális intézmények prioritásainak tiszteletben tartása mellett európai tematikákat határoznak meg a digitalizálandó anyagok kiválasztásához, |
| --- | --- |

—

nemzeti stratégiáik keretében továbbra is támogassák a digitalizált kulturális anyagoknak az EUROPEANA-ba való felvételét, különösen annak révén, hogy interoperabilitási normákat népszerűsítenek, a nemzeti tartalmakat tömörítő honlapokat hoznak létre vagy a már meglévőket továbbfejlesztik, illetve a projektben részt vevő kulturális intézmények prioritásainak tiszteletben tartása mellett európai tematikákat határoznak meg a digitalizálandó anyagok kiválasztásához,

| — | vegyék figyelembe, hogy a célok egyike az, hogy a védett műveket felvegyék az EUROPEANA-ba, és e célból – a hatályos szerzői és szomszédos jogok nemzeti és közösségi rendszereit tiszteletben tartva – ösztönözzék az érintett felek közti olyan megállapodások létrejöttét, amelyek határokon átnyúló összefüggésekben is hatékonyak és amelyek hozzájárulnak e művek digitalizálásához és online elérhetőségéhez, |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe, hogy a célok egyike az, hogy a védett műveket felvegyék az EUROPEANA-ba, és e célból – a hatályos szerzői és szomszédos jogok nemzeti és közösségi rendszereit tiszteletben tartva – ösztönözzék az érintett felek közti olyan megállapodások létrejöttét, amelyek határokon átnyúló összefüggésekben is hatékonyak és amelyek hozzájárulnak e művek digitalizálásához és online elérhetőségéhez,

| — | a jogtulajdonos jogainak és érdekeinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett hozzanak létre a gazdátlan művek és a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek digitalizálását és online elérhetőségét megkönnyítő mechanizmusokat. |
| --- | --- |

—

a jogtulajdonos jogainak és érdekeinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett hozzanak létre a gazdátlan művek és a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek digitalizálását és online elérhetőségét megkönnyítő mechanizmusokat.

| 6. | FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT az alábbiakra:






  — | különösen a bevált gyakorlatok cseréje és a standardok terjesztése révén ösztönözze és hangolja össze a hosszú távú digitális megőrzés és a tartalmakhoz való hozzáférést szolgáló rendszerek javítását célzó munkálatokat és támogassa az innovatív technológiák terén való kutatást és fejlesztést különösen abból a célból, hogy biztosítsa a digitalizált kulturális anyagok hosszú távú megőrzését, a többnyelvű keresést és a tartalmak több nyelven való rendelkezésre állását, valamint új alkalmazások fejlesztését, |
| --- | --- | --- |

6.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT az alábbiakra:

—

különösen a bevált gyakorlatok cseréje és a standardok terjesztése révén ösztönözze és hangolja össze a hosszú távú digitális megőrzés és a tartalmakhoz való hozzáférést szolgáló rendszerek javítását célzó munkálatokat és támogassa az innovatív technológiák terén való kutatást és fejlesztést különösen abból a célból, hogy biztosítsa a digitalizált kulturális anyagok hosszú távú megőrzését, a többnyelvű keresést és a tartalmak több nyelven való rendelkezésre állását, valamint új alkalmazások fejlesztését,

| — | a nemzeti stratégiák és célkitűzések megfelelő figyelembevétele mellett vizsgálja meg, hogy a már létező közösségi programok és a jelenlegi pénzügyi tervek keretében lehetőség van-e a tagállamokból származó, európai értéket képviselő és az EUROPEANA-hoz hozzájáruló kulturális anyagok digitalizálásához nyújtott pénzügyi támogatás növelésére, |
| --- | --- |

—

a nemzeti stratégiák és célkitűzések megfelelő figyelembevétele mellett vizsgálja meg, hogy a már létező közösségi programok és a jelenlegi pénzügyi tervek keretében lehetőség van-e a tagállamokból származó, európai értéket képviselő és az EUROPEANA-hoz hozzájáruló kulturális anyagok digitalizálásához nyújtott pénzügyi támogatás növelésére,

| — | a tagállamok által benyújtott jelentések alapján értékelje az EUROPEANA jelenlegi helyzetét és – többek között gazdasági és pénzügyi – fejlesztési perspektíváit, valamint a tagállamok által a kulturális anyag digitalizálása és online elérhetősége, valamint digitális megőrzése terén elért eredményeket, és erről 2010 során nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

a tagállamok által benyújtott jelentések alapján értékelje az EUROPEANA jelenlegi helyzetét és – többek között gazdasági és pénzügyi – fejlesztési perspektíváit, valamint a tagállamok által a kulturális anyag digitalizálása és online elérhetősége, valamint digitális megőrzése terén elért eredményeket, és erről 2010 során nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| 7. | FELKÉRI TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy hatáskörükön belül:






  — | mozdítsák elő az EUROPEANA kiépítését, valamint a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó tagállami szakértői csoportra támaszkodva támogassák az érdekelt feleket egy olyan gazdasági és irányítási modell kidolgozásában, amely biztosítja az EUROPEANA sikerét és folyamatosságát, |
| --- | --- | --- |

7.

FELKÉRI TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy hatáskörükön belül:

—

mozdítsák elő az EUROPEANA kiépítését, valamint a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó tagállami szakértői csoportra támaszkodva támogassák az érdekelt feleket egy olyan gazdasági és irányítási modell kidolgozásában, amely biztosítja az EUROPEANA sikerét és folyamatosságát,

| — | Európa- és világszerte aktívan támogassák az EUROPEANA-t, és különösen a kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint a digitális megőrzés terén ösztönözzék a köz- és a magánszféra partnerségét, amely e könyvtár kiépítését szolgálja. |
| --- | --- |

—

Európa- és világszerte aktívan támogassák az EUROPEANA-t, és különösen a kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint a digitális megőrzés terén ösztönözzék a köz- és a magánszféra partnerségét, amely e könyvtár kiépítését szolgálja.

| 8. | FELKÉRI AZ EURÓPAI DIGITÁLIS KÖNYVTÁR TÁMOGATÁSÁT SZOLGÁLÓ ALAPÍTVÁNYT az alábbiakra:






  — | felelősségeik tiszteletben tartása mellett szorosan működjön együtt a tagállamokkal, a Bizottsággal és a kulturális intézményekkel annak érdekében, hogy egy olyan gazdasági és irányítási modellt dolgozzanak ki, amely biztosítja az EUROPEANA sikerét és folyamatosságát. |
| --- | --- | --- |

8.

FELKÉRI AZ EURÓPAI DIGITÁLIS KÖNYVTÁR TÁMOGATÁSÁT SZOLGÁLÓ ALAPÍTVÁNYT az alábbiakra:

—

felelősségeik tiszteletben tartása mellett szorosan működjön együtt a tagállamokkal, a Bizottsággal és a kulturális intézményekkel annak érdekében, hogy egy olyan gazdasági és irányítási modellt dolgozzanak ki, amely biztosítja az EUROPEANA sikerét és folyamatosságát.

---

(1)  HL L 236., 2006.8.31., 28. o.

(2)  HL C 297., 2006.12.7., 1. o.

(3)  2006/2040 (INI).

(4)  12580/08.

(5)  A Bizottság 2007. március 22-i határozata (HL L 119., 2007.5.9., 45. o.).

(6)  A Bizottság 2006. február 27-i határozata (HL L 46., 2006.2.16., 32. o.).

(7)  A kultúra digitalizálásának az Európai Unióban elért eredményeiről, a digitális források hosszú távú megőrzésének társadalmi-gazdasági hatásairól, valamint a szabad hozzáférésű források társadalmi-gazdasági hatásairól szóló tanulmányok.

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/20

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések (2008. november 21.) a fiatalok felkészítése a XXI. századra: az iskolák területén folyó európai együttműködés programjáról

(2008/C 319/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

MIVEL:

| 1. | A 2000. március 23–24-i Lisszaboni Európai Tanács következtetései (1) hangsúlyozták, hogy az oktatásba és képzésbe való befektetés alapvető fontosságú az európai tudásalapú gazdaságban. |
| --- | --- |

1.

A 2000. március 23–24-i Lisszaboni Európai Tanács következtetései (1) hangsúlyozták, hogy az oktatásba és képzésbe való befektetés alapvető fontosságú az európai tudásalapú gazdaságban.

| 2. | Az iskolai oktatás minőségének értékelése terén folytatandó európai együttműködésről szóló, 2001. február 12-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) felhívta a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő az iskolai oktatás terén a minőségértékelés javítását. |
| --- | --- |

2.

Az iskolai oktatás minőségének értékelése terén folytatandó európai együttműködésről szóló, 2001. február 12-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) felhívta a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő az iskolai oktatás terén a minőségértékelés javítását.

| 3. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az oktatási és képzési rendszerek hatékonyságáról és méltányosságáról szóló, 2006. november 14-i következtetések (3) felkérték a tagállamokat arra, hogy biztosítsák az oktatás és képzés területén megvalósított reformok és beruházások hatékony összpontosítását a minőség és a méltányosság javítására, különös tekintettel az iskola előtti nevelésre, a korai megelőző programokra és a méltányos oktatási és képzési rendszerekre. |
| --- | --- |

3.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az oktatási és képzési rendszerek hatékonyságáról és méltányosságáról szóló, 2006. november 14-i következtetések (3) felkérték a tagállamokat arra, hogy biztosítsák az oktatás és képzés területén megvalósított reformok és beruházások hatékony összpontosítását a minőség és a méltányosság javítására, különös tekintettel az iskola előtti nevelésre, a korai megelőző programokra és a méltányos oktatási és képzési rendszerekre.

| 4. | A 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (4) az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó cselekvési programot hozott létre. |
| --- | --- |

4.

A 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (4) az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó cselekvési programot hozott létre.

| 5. | Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (5) meghatározza azon minimális ismereteket, készségeket és attitűdöket, amelyeket az alapoktatásban és -képzésben részt vevő valamennyi tanulónak el kell sajátítania ahhoz, hogy be tudjon illeszkedni a tudásalapú társadalomba, és amelyek – tantárgyakon átívelő jellegüknél fogva – a tanításnak a hagyományos tudományági határokat átlépő megközelítését igénylik. |
| --- | --- |

5.

Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (5) meghatározza azon minimális ismereteket, készségeket és attitűdöket, amelyeket az alapoktatásban és -képzésben részt vevő valamennyi tanulónak el kell sajátítania ahhoz, hogy be tudjon illeszkedni a tudásalapú társadalomba, és amelyek – tantárgyakon átívelő jellegüknél fogva – a tanításnak a hagyományos tudományági határokat átlépő megközelítését igénylik.

| 6. | A Tanács 2007. november 15-i állásfoglalásában (6) hangsúlyozta, annak érdekében, hogy a polgároknak a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás javításához szükséges innovációs képessége megmaradjon, és erősödjön, a legmagasabb szintű készségeket célzó alap- és továbbképzéssel biztosítani kell számukra az új munkahelyekhez szükséges új készségeket, valamint növelni kell az általános készségszintet. |
| --- | --- |

6.

A Tanács 2007. november 15-i állásfoglalásában (6) hangsúlyozta, annak érdekében, hogy a polgároknak a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás javításához szükséges innovációs képessége megmaradjon, és erősödjön, a legmagasabb szintű készségeket célzó alap- és továbbképzéssel biztosítani kell számukra az új munkahelyekhez szükséges új készségeket, valamint növelni kell az általános készségszintet.

| 7. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2007. november 15-i következtetések (7) hangsúlyozták: elő kell segíteni, hogy a tanárok alapképzése, kezdeti gyakorlatszerzésben való támogatása és további szakmai előmenetele összehangolt és egységes legyen, ezekhez megfelelő források álljanak rendelkezésre, és ezek során minőségbiztosítást alkalmazzanak. |
| --- | --- |

7.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2007. november 15-i következtetések (7) hangsúlyozták: elő kell segíteni, hogy a tanárok alapképzése, kezdeti gyakorlatszerzésben való támogatása és további szakmai előmenetele összehangolt és egységes legyen, ezekhez megfelelő források álljanak rendelkezésre, és ezek során minőségbiztosítást alkalmazzanak.

| 8. | Az Európai Tanács 2008. márciusi következtetéseiben (8) hangsúlyozza, hogy a jövőbeli növekedés szempontjából kulcsfontosságú tényező az európai polgárok – európai kultúrán és tudományos kiválóságon alapuló – innovációs és kreatív potenciáljának kiteljesedése, emellett felkéri a tagállamokat, hogy jelentősen csökkentsék a helyesen olvasni nem tudó fiatalok és a korai iskolaelhagyók számát, továbbá javítsák a bevándorló háttérrel rendelkező vagy hátrányos helyzetű tanulóik eredményeit. |
| --- | --- |

8.

Az Európai Tanács 2008. márciusi következtetéseiben (8) hangsúlyozza, hogy a jövőbeli növekedés szempontjából kulcsfontosságú tényező az európai polgárok – európai kultúrán és tudományos kiválóságon alapuló – innovációs és kreatív potenciáljának kiteljesedése, emellett felkéri a tagállamokat, hogy jelentősen csökkentsék a helyesen olvasni nem tudó fiatalok és a korai iskolaelhagyók számát, továbbá javítsák a bevándorló háttérrel rendelkező vagy hátrányos helyzetű tanulóik eredményeit.

| 9. | A Tanács a kreativitás és az innováció oktatás és képzés általi előmozdításáról szóló, 2008. május 22-i következtetéseiben (9) megjegyezte, hogy egyre nagyobb igény mutatkozik mind a nemzeti szintű intézkedésekre, mind az uniós szintű együttműködésre azon változások érdekében, melyek ahhoz szükségesek, hogy az iskolák fel tudják készíteni a tanulókat arra, hogy szembe tudjanak nézni a gyorsan változó világ főbb kihívásaival és problémáival. |
| --- | --- |

9.

A Tanács a kreativitás és az innováció oktatás és képzés általi előmozdításáról szóló, 2008. május 22-i következtetéseiben (9) megjegyezte, hogy egyre nagyobb igény mutatkozik mind a nemzeti szintű intézkedésekre, mind az uniós szintű együttműködésre azon változások érdekében, melyek ahhoz szükségesek, hogy az iskolák fel tudják készíteni a tanulókat arra, hogy szembe tudjanak nézni a gyorsan változó világ főbb kihívásaival és problémáival.

ÜDVÖZLIK a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek szóló, A XXI. századi kompetenciák fejlesztése: Az iskolákról szóló európai együttműködés menetrendje című, 2008. július 3-i bizottsági közleményt, amely ütemtervet javasolt az oktatási rendszerek fejlesztésének fokozása és megerősítése terén folytatott tagállami együttműködéshez.

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTIK, HOGY:

| 1. | az ingyenes kötelező oktatás minden állampolgár alapvető joga, biztosítása az állami hatóságok feladata, megszervezése pedig a tagállamok felelőssége; |
| --- | --- |

1.

az ingyenes kötelező oktatás minden állampolgár alapvető joga, biztosítása az állami hatóságok feladata, megszervezése pedig a tagállamok felelőssége;

| 2. | az iskolai oktatás – azaz a középiskola befejezéséig tartó minden iskolarendszerű képzés – teremti meg az egész életen át tartó tanulás alapját azáltal, hogy lehetővé teszi a tanulók számára a személyi és szakmai fejlődésükhöz szükséges kulcskompetenciák megszerzését; |
| --- | --- |

2.

az iskolai oktatás – azaz a középiskola befejezéséig tartó minden iskolarendszerű képzés – teremti meg az egész életen át tartó tanulás alapját azáltal, hogy lehetővé teszi a tanulók számára a személyi és szakmai fejlődésükhöz szükséges kulcskompetenciák megszerzését;

| 3. | az iskolai oktatás nem csak az egyének társadalmi beilleszkedésének és a demokráciához, az állampolgári tudathoz, a kultúrák közötti párbeszédhez és a személyes fejlődéshez szükséges értékek, készségek, tudás és attitűdök közvetítésének fontos eszköze, hanem a gazdasági életbe való sikeres beilleszkedéshez szükséges kulcskompetenciák elsajátításában is alapvető szerepet játszik; |
| --- | --- |

3.

az iskolai oktatás nem csak az egyének társadalmi beilleszkedésének és a demokráciához, az állampolgári tudathoz, a kultúrák közötti párbeszédhez és a személyes fejlődéshez szükséges értékek, készségek, tudás és attitűdök közvetítésének fontos eszköze, hanem a gazdasági életbe való sikeres beilleszkedéshez szükséges kulcskompetenciák elsajátításában is alapvető szerepet játszik;

| 4. | az iskolának olyan oktatást kell biztosítania a tanulóknak, amely lehetővé teszi számukra az egyre globalizáltabb, versenyorientáltabb, sokrétűbb és összetettebb környezethez való alkalmazkodást, ahol a kreativitás, valamint az innovációra, a kezdeményezésre, a vállalkozói szellemre való képesség és a tanulás folytatására való elkötelezettség ugyanakkora értéket jelent, mint a konkrét tárgyi tudás; |
| --- | --- |

4.

az iskolának olyan oktatást kell biztosítania a tanulóknak, amely lehetővé teszi számukra az egyre globalizáltabb, versenyorientáltabb, sokrétűbb és összetettebb környezethez való alkalmazkodást, ahol a kreativitás, valamint az innovációra, a kezdeményezésre, a vállalkozói szellemre való képesség és a tanulás folytatására való elkötelezettség ugyanakkora értéket jelent, mint a konkrét tárgyi tudás;

| 5. | jóllehet az oktatási és képzési rendszerek megszervezése és tartalmuk meghatározása minden egyes tagállam saját felelősségi körébe tartozik, és az oktatási intézmények egyes esetekben jelentős mértékű autonómiával rendelkeznek, az európai együttműködés mégis fontos szerepet játszik. Segítséget nyújthat a tagállamoknak a közös kihívások megoldásában, különösen a nyitott koordinációs módszer segítségével; |
| --- | --- |

5.

jóllehet az oktatási és képzési rendszerek megszervezése és tartalmuk meghatározása minden egyes tagállam saját felelősségi körébe tartozik, és az oktatási intézmények egyes esetekben jelentős mértékű autonómiával rendelkeznek, az európai együttműködés mégis fontos szerepet játszik. Segítséget nyújthat a tagállamoknak a közös kihívások megoldásában, különösen a nyitott koordinációs módszer segítségével;

| 6. | a tagállamok közös érdeke, hogy együttműködjenek az uniós iskolarendszerekben meglévő innovatív és színvonalas gyakorlatok sokszínűségének kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

6.

a tagállamok közös érdeke, hogy együttműködjenek az uniós iskolarendszerekben meglévő innovatív és színvonalas gyakorlatok sokszínűségének kihasználása érdekében.

HANGSÚLYOZZÁK AZ ALÁBBIAKAT:

| 1. | figyelembe véve azt az alapvető fontosságú szerepet, amelyet az oktatás és a képzés játszik a jövőbeli növekedésben, a hosszú távú versenyképességben és az Unió társadalmi kohéziójában, valamint az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában, az oktatásnak és képzésnek a lisszaboni folyamat következő ciklusában is kulcsfontosságú prioritásnak kell maradnia; |
| --- | --- |

1.

figyelembe véve azt az alapvető fontosságú szerepet, amelyet az oktatás és a képzés játszik a jövőbeli növekedésben, a hosszú távú versenyképességben és az Unió társadalmi kohéziójában, valamint az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában, az oktatásnak és képzésnek a lisszaboni folyamat következő ciklusában is kulcsfontosságú prioritásnak kell maradnia;

| 2. | az iskolarendszerek fejlesztését folytatni kell a társadalmi kohézió megőrzése és annak érdekében, hogy – a jobb hozzáférhetőségen és lehetőségeken keresztül – valamennyi fiatalnak lehetősége legyen a benne rejlő lehetőségek kiteljesítésére, és arra, hogy a kibontakozó tudásalapú társadalom aktív résztvevőjévé váljon; |
| --- | --- |

2.

az iskolarendszerek fejlesztését folytatni kell a társadalmi kohézió megőrzése és annak érdekében, hogy – a jobb hozzáférhetőségen és lehetőségeken keresztül – valamennyi fiatalnak lehetősége legyen a benne rejlő lehetőségek kiteljesítésére, és arra, hogy a kibontakozó tudásalapú társadalom aktív résztvevőjévé váljon;

| 3. | az oktatási intézményekben ösztönző munkakörnyezet biztosításával elő kell mozdítani a tanulók kreativitását, innovációs és vállalkozói szellemét. Ennek érdekében maguknak az iskoláknak is kreatív, dinamikus, a világgal való együttműködésre és partnerségre nyitott helyekké kell válniuk, amelyek ösztönzik a belső és – a családokat is bevonó – külső értékelés kultúráját, és ezáltal lehetővé váljon számukra, hogy meghatározzák a változás és a tökéletesedés lehetőségeit; |
| --- | --- |

3.

az oktatási intézményekben ösztönző munkakörnyezet biztosításával elő kell mozdítani a tanulók kreativitását, innovációs és vállalkozói szellemét. Ennek érdekében maguknak az iskoláknak is kreatív, dinamikus, a világgal való együttműködésre és partnerségre nyitott helyekké kell válniuk, amelyek ösztönzik a belső és – a családokat is bevonó – külső értékelés kultúráját, és ezáltal lehetővé váljon számukra, hogy meghatározzák a változás és a tökéletesedés lehetőségeit;

| 4. | általánosan elmondható, hogy még mindig nem elégséges az előrehaladás a Tanács által elfogadott, közvetlenül az iskolai oktatásra vonatkozó, 2010-re elérendő azon három európai referenciaérték elérésével kapcsolatosan, amelyek a korai iskolaelhagyásra, az olvasási készségre és a felső középfokú végzettség megszerzésére vonatkoznak; |
| --- | --- |

4.

általánosan elmondható, hogy még mindig nem elégséges az előrehaladás a Tanács által elfogadott, közvetlenül az iskolai oktatásra vonatkozó, 2010-re elérendő azon három európai referenciaérték elérésével kapcsolatosan, amelyek a korai iskolaelhagyásra, az olvasási készségre és a felső középfokú végzettség megszerzésére vonatkoznak;

| 5. | a kompetenciák fejlesztésének egységes megközelítése, amely az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai keretrendszerén alapul (10), igényli az olvasás és az egyéb alapkészségek javítására irányuló, megerősített erőfeszítéseket, a tanulás személyre szabottabb, az egyes tanulók egyéni igényeinek megfelelő, az értékelés megfelelő formáit tartalmazó, és a tanulásra vonatkozóan fokozottabb motivációt jelentő megközelítését; |
| --- | --- |

5.

a kompetenciák fejlesztésének egységes megközelítése, amely az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai keretrendszerén alapul (10), igényli az olvasás és az egyéb alapkészségek javítására irányuló, megerősített erőfeszítéseket, a tanulás személyre szabottabb, az egyes tanulók egyéni igényeinek megfelelő, az értékelés megfelelő formáit tartalmazó, és a tanulásra vonatkozóan fokozottabb motivációt jelentő megközelítését;

| 6. | az egyszerre méltányos és hatékony, magas szintű oktatási és képzési rendszerek biztosítása (11) szükségessé teszi a magasabb színvonalú és jobban hozzáférhető iskola előtti nevelést, a valamennyi tanuló számára – a származásuk szerinti megkülönböztetéstől mentesen – méltányos lehetőségeket biztosító ambiciózus iskolákat, valamint a megfelelő egyensúly megteremtését az általános és a speciális oktatás között a különleges oktatási igényű gyermekek számára; |
| --- | --- |

6.

az egyszerre méltányos és hatékony, magas szintű oktatási és képzési rendszerek biztosítása (11) szükségessé teszi a magasabb színvonalú és jobban hozzáférhető iskola előtti nevelést, a valamennyi tanuló számára – a származásuk szerinti megkülönböztetéstől mentesen – méltányos lehetőségeket biztosító ambiciózus iskolákat, valamint a megfelelő egyensúly megteremtését az általános és a speciális oktatás között a különleges oktatási igényű gyermekek számára;

| 7. | nagyobb erőfeszítések szükségesek továbbá a 2007. novemberi tanácsi következtetések (12) végrehajtása érdekében, amelyben a tagállamok felkérést kaptak annak biztosítására, hogy a tanári alapképzés magas színvonalú legyen, a kezdeti gyakorlatszerzésben való támogatás és szakmai továbbképzés összehangolt és egységes legyen, ezekhez megfelelő források álljanak rendelkezésre, és ezek során minőségbiztosítást alkalmazzanak, abból a célból, hogy a tanári szakma a legrátermettebbeket vonzza – és kísérelje meg megtartani –, hogy így kezeljék a gyenge teljesítményt, hogy minden diákot támogassanak a bennük rejlő lehetőségek teljes kihasználásában, és hogy olyan tanulási környezet jöjjön létre, amelyben a tanárok egymás közötti tapasztalatcseréje megvalósul, és amelyben a hangsúly a tanulók fejlődésén van. |
| --- | --- |

7.

nagyobb erőfeszítések szükségesek továbbá a 2007. novemberi tanácsi következtetések (12) végrehajtása érdekében, amelyben a tagállamok felkérést kaptak annak biztosítására, hogy a tanári alapképzés magas színvonalú legyen, a kezdeti gyakorlatszerzésben való támogatás és szakmai továbbképzés összehangolt és egységes legyen, ezekhez megfelelő források álljanak rendelkezésre, és ezek során minőségbiztosítást alkalmazzanak, abból a célból, hogy a tanári szakma a legrátermettebbeket vonzza – és kísérelje meg megtartani –, hogy így kezeljék a gyenge teljesítményt, hogy minden diákot támogassanak a bennük rejlő lehetőségek teljes kihasználásában, és hogy olyan tanulási környezet jöjjön létre, amelyben a tanárok egymás közötti tapasztalatcseréje megvalósul, és amelyben a hangsúly a tanulók fejlődésén van.

MEGÁLLAPODNAK AZ ISKOLÁKRA VONATKOZÓ EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉS ALÁBBI PRIORITÁSAIBAN:

| 1. | a kulcskompetenciák – különösen az olvasás és a számolás – megszerzésének biztosítása és javítása; |
| --- | --- |

1.

a kulcskompetenciák – különösen az olvasás és a számolás – megszerzésének biztosítása és javítása;

| 2. | az iskolának a befogadó társadalom előmozdításában és a társadalmi kohézió erősítésében betöltött elsődleges szerepe erősítése, a valamennyi tanuló számára magas színvonalú tanulási lehetőségek biztosítása révén; |
| --- | --- |

2.

az iskolának a befogadó társadalom előmozdításában és a társadalmi kohézió erősítésében betöltött elsődleges szerepe erősítése, a valamennyi tanuló számára magas színvonalú tanulási lehetőségek biztosítása révén;

| 3. | a tanári hivatás előmozdítása és az oktatói személyzet és az iskolavezetők szakképzésének javítása. |
| --- | --- |

3.

a tanári hivatás előmozdítása és az oktatói személyzet és az iskolavezetők szakképzésének javítása.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A BIZOTTSÁG TÁMOGATÁSÁVAL:

| 1. | a nyitott koordinációs módszer keretében közösen dolgozzanak az európai együttműködés javításán, az e következtetésekben megfogalmazott politikai prioritások megvalósításának elősegítésén; |
| --- | --- |

1.

a nyitott koordinációs módszer keretében közösen dolgozzanak az európai együttműködés javításán, az e következtetésekben megfogalmazott politikai prioritások megvalósításának elősegítésén;

| 2. | az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlást követő intézkedésekben az alábbiakra helyezzék az együttműködés hangsúlyát:






  — | az olvasási és matematikai kompetenciák szintjének emelése és az anyanyelven kívül legalább két idegen nyelv elsajátításának előmozdítása, |
| --- | --- | --- |

2.

az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlást követő intézkedésekben az alábbiakra helyezzék az együttműködés hangsúlyát:

—

az olvasási és matematikai kompetenciák szintjének emelése és az anyanyelven kívül legalább két idegen nyelv elsajátításának előmozdítása,

| — | a tanulók matematika, természet- és műszaki tudományok iránti érdeklődésének felkeltése, annak érdekében, hogy a tudományos szellem már a legfiatalabb korban kialakuljon, |
| --- | --- |

—

a tanulók matematika, természet- és műszaki tudományok iránti érdeklődésének felkeltése, annak érdekében, hogy a tudományos szellem már a legfiatalabb korban kialakuljon,

| — | nem csak a tárgyi tudás, hanem ugyanúgy a tantárgyakon átívelő kompetenciák – különösen a tanulni tanulás –, valamint a szociális és állampolgári kompetenciák megerősítése, |
| --- | --- |

—

nem csak a tárgyi tudás, hanem ugyanúgy a tantárgyakon átívelő kompetenciák – különösen a tanulni tanulás –, valamint a szociális és állampolgári kompetenciák megerősítése,

| — | az értékelési technikák tökéletesítése az egyénre szabott tanulás összefüggésében; |
| --- | --- |

—

az értékelési technikák tökéletesítése az egyénre szabott tanulás összefüggésében;

| 3. | az oktatás és a képzés hatékonyságáról és méltányosságáról szóló tanácsi következtetéseket követő intézkedésekben az együttműködést a következőkre összpontosítsák:






  — | a hozzáférhető, magas színvonalú iskola előtti nevelés biztosítása, |
| --- | --- | --- |

3.

az oktatás és a képzés hatékonyságáról és méltányosságáról szóló tanácsi következtetéseket követő intézkedésekben az együttműködést a következőkre összpontosítsák:

—

a hozzáférhető, magas színvonalú iskola előtti nevelés biztosítása,

| — | a korai iskolaelhagyók számának csökkentése, |
| --- | --- |

—

a korai iskolaelhagyók számának csökkentése,

| — | az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a társadalmi befogadás fokozása a tanulók gyenge eredményei közötti eltérés csökkentésével és az iskolák teljesítményének fokozásával, |
| --- | --- |

—

az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a társadalmi befogadás fokozása a tanulók gyenge eredményei közötti eltérés csökkentésével és az iskolák teljesítményének fokozásával,

| — | a különböző iskolatípusok és a különböző szintek, valamint az eltérő oktatási formák és az egész életen át tartó tanulás közötti sikeres átmenet biztosítása, különösen a pályaorientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatások minőségének javításával, |
| --- | --- |

—

a különböző iskolatípusok és a különböző szintek, valamint az eltérő oktatási formák és az egész életen át tartó tanulás közötti sikeres átmenet biztosítása, különösen a pályaorientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatások minőségének javításával,

| — | hozzáférés biztosítása magas színvonalú oktatási lehetőségekhez és szolgáltatásokhoz, különösen az olyan gyermekek és fiatalok számára, akiknek a személyes, szociális, kulturális és/vagy gazdasági körülményekre visszavezethető hátrányuk miatt különösen szükségük van a támogatásra ahhoz, hogy kiteljesíthessék az oktatásukban rejlő potenciált, |
| --- | --- |

—

hozzáférés biztosítása magas színvonalú oktatási lehetőségekhez és szolgáltatásokhoz, különösen az olyan gyermekek és fiatalok számára, akiknek a személyes, szociális, kulturális és/vagy gazdasági körülményekre visszavezethető hátrányuk miatt különösen szükségük van a támogatásra ahhoz, hogy kiteljesíthessék az oktatásukban rejlő potenciált,

| — | a tanulási nehézségek korai felismerése és a személyre szabottabb pedagógiai megközelítéseken alapuló, az egyes diákok szükségleteinek és képességeinek megfelelő megoldások alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a tanulási nehézségek korai felismerése és a személyre szabottabb pedagógiai megközelítéseken alapuló, az egyes diákok szükségleteinek és képességeinek megfelelő megoldások alkalmazása,

| — | kellő időben és megfelelő módon nyújtott tanulási támogatás nyújtása minden sajátos szükséglettel bíró diák számára az általános és speciális iskolákban egyaránt, |
| --- | --- |

—

kellő időben és megfelelő módon nyújtott tanulási támogatás nyújtása minden sajátos szükséglettel bíró diák számára az általános és speciális iskolákban egyaránt,

| — | az iskolák vezetésének javítása és környezetükre való nyitottságuk fokozása; |
| --- | --- |

—

az iskolák vezetésének javítása és környezetükre való nyitottságuk fokozása;

| 4. | a tanárképzés minőségének javításáról szóló tanácsi következtetéseket követő intézkedések során az együttműködést a következőkre összpontosítsák:






  — | a tanári hivatás vonzóbbá tétele, |
| --- | --- | --- |

4.

a tanárképzés minőségének javításáról szóló tanácsi következtetéseket követő intézkedések során az együttműködést a következőkre összpontosítsák:

—

a tanári hivatás vonzóbbá tétele,

| — | annak lehetővé tétele, hogy minden pályakezdő pedagógus hozzáférjen pályakezdést támogató strukturált programhoz, |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele, hogy minden pályakezdő pedagógus hozzáférjen pályakezdést támogató strukturált programhoz,

| — | a továbbképzési programok skálájának bővítése és minőségének javítása, valamint az e képzéseken való részvétel növelése, |
| --- | --- |

—

a továbbképzési programok skálájának bővítése és minőségének javítása, valamint az e képzéseken való részvétel növelése,

| — | a tanárokkal kapcsolatos munkaerő-felvételi, -elhelyezkedési, -megtartási és mobilitási politikák felülvizsgálata az iskolai oktatás minőségére tett hatásuk maximalizálásának érdekében, |
| --- | --- |

—

a tanárokkal kapcsolatos munkaerő-felvételi, -elhelyezkedési, -megtartási és mobilitási politikák felülvizsgálata az iskolai oktatás minőségére tett hatásuk maximalizálásának érdekében,

| — | az olyan lehetőségek számának növelése, amelyek segítségével a pedagógusok pályájuk során egy időszakot egy másik tagállamban tölthetnek, annak érdekében, hogy továbbléphessenek saját oktatási és képzési programjukban, új munkatapasztalatokat szerezhessenek és fejlesszék idegennyelv-ismeretüket, |
| --- | --- |

—

az olyan lehetőségek számának növelése, amelyek segítségével a pedagógusok pályájuk során egy időszakot egy másik tagállamban tölthetnek, annak érdekében, hogy továbbléphessenek saját oktatási és képzési programjukban, új munkatapasztalatokat szerezhessenek és fejlesszék idegennyelv-ismeretüket,

| — | az oktatási intézményvezetők felvételének és képzésének javítása vezetői és pedagógiai kompetenciáik javítása céljából; |
| --- | --- |

—

az oktatási intézményvezetők felvételének és képzésének javítása vezetői és pedagógiai kompetenciáik javítása céljából;

| 5. | használjanak fel a fent említett célkitűzések elérése céljából minden rendelkezésre álló eszközt, így a nyitott koordinációs módszert, az egész életen át tartó tanulás programját, a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramot és – a nemzeti prioritásokkal összhangban – az Európai Szociális Alapot; |
| --- | --- |

5.

használjanak fel a fent említett célkitűzések elérése céljából minden rendelkezésre álló eszközt, így a nyitott koordinációs módszert, az egész életen át tartó tanulás programját, a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramot és – a nemzeti prioritásokkal összhangban – az Európai Szociális Alapot;

| 6. | folytassanak rendszeres párbeszédet az oktatási kérdésekről – így a kreativitás és az innovatív képesség iskolai oktatás alatti és azon keresztüli előmozdításáról – a tagállamok politikai döntéshozóinak bevonásával. |
| --- | --- |

6.

folytassanak rendszeres párbeszédet az oktatási kérdésekről – így a kreativitás és az innovatív képesség iskolai oktatás alatti és azon keresztüli előmozdításáról – a tagállamok politikai döntéshozóinak bevonásával.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT,

hogy tegyen javaslatot az ezen következtetések által meghatározott területeken való együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréjének megfelelő formáira, az oktatásban és képzésben folytatott európai együttműködés 2010 utánra vonatkozó, új stratégiai keretére irányuló előkészületekre figyelemmel.

---

(1)  SN 100/1/00 REV 1, 25. pont.

(2)  HL L 60., 2001.3.1.

(3)  HL C 298., 2006.12.8.

(4)  HL L 327., 2006.11.24.

(5)  HL L 394., 2006.12.30.

(6)  HL C 290., 2007.12.4.

(7)  HL C 300., 2007.12.12.

(8)  7652/08, 15. pont, 10. o.

(9)  HL C 141., 2008.6.7., 17. o.

(10)  HL L 394., 2006.12.30.

(11)  Az Európai Tanács 2006. márciusi következtetései (7775/06, 23. pont, 6. o.).

(12)  HL C 300., 2007.12.12.

---

Bizottság

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/23

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. december 12.

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3340 |
| JPY | Japán yen | 120,21 |
| DKK | Dán korona | 7,4499 |
| GBP | Angol font | 0,89235 |
| SEK | Svéd korona | 10,6625 |
| CHF | Svájci frank | 1,5746 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,2110 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,990 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 264,50 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7095 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9592 |
| RON | Román lej | 3,9290 |
| SKK | Szlovák korona | 30,170 |
| TRY | Török líra | 2,0987 |
| AUD | Ausztrál dollár | 2,0291 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6598 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3384 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,4500 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9876 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 833,58 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,5835 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1282 |
| HRK | Horvát kuna | 7,1805 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 074,20 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7791 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,230 |
| RUB | Orosz rubel | 37,0077 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,710 |
| BRL | Brazil real | 3,1993 |
| MXN | Mexikói peso | 17,8723 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3340

JPY

Japán yen

120,21

DKK

Dán korona

7,4499

GBP

Angol font

0,89235

SEK

Svéd korona

10,6625

CHF

Svájci frank

1,5746

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,2110

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,990

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

264,50

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7095

PLN

Lengyel zloty

3,9592

RON

Román lej

3,9290

SKK

Szlovák korona

30,170

TRY

Török líra

2,0987

AUD

Ausztrál dollár

2,0291

CAD

Kanadai dollár

1,6598

HKD

Hongkongi dollár

10,3384

NZD

Új-zélandi dollár

2,4500

SGD

Szingapúri dollár

1,9876

KRW

Dél-Koreai won

1 833,58

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,5835

CNY

Kínai renminbi

9,1282

HRK

Horvát kuna

7,1805

IDR

Indonéz rúpia

15 074,20

MYR

Maláj ringgit

4,7791

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,230

RUB

Orosz rubel

37,0077

THB

Thaiföldi baht

46,710

BRL

Brazil real

3,1993

MXN

Mexikói peso

17,8723

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 319/10)

| 1. | 2008. december 2-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Universal Cargo Logistics Holding B.V. (a továbbiakban: UCLH, Hollandia) vállalatcsoporthoz tartozó Jysk Stålindustrie ApS (a továbbiakban: Jysk, Dánia) által tervezett összefonódásról – az előbbi vállalkozáscsoport Vladimir Lisin irányítása alá tartozik, akárcsak a Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK, Oroszország) –, amely szerint a Jysk részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volgo-Balt Transport Holding Limited (a továbbiakban: Volgo-Balt, Ciprus) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. december 2-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Universal Cargo Logistics Holding B.V. (a továbbiakban: UCLH, Hollandia) vállalatcsoporthoz tartozó Jysk Stålindustrie ApS (a továbbiakban: Jysk, Dánia) által tervezett összefonódásról – az előbbi vállalkozáscsoport Vladimir Lisin irányítása alá tartozik, akárcsak a Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK, Oroszország) –, amely szerint a Jysk részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volgo-Balt Transport Holding Limited (a továbbiakban: Volgo-Balt, Ciprus) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a UCLH esetében: tengeri kikötői és rakodási szolgáltatások Oroszországban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a UCLH esetében: tengeri kikötői és rakodási szolgáltatások Oroszországban,

| — | a Jysk esetében: holdingtársaság, |
| --- | --- |

—

a Jysk esetében: holdingtársaság,

| — | az NLMK esetében: acélgyártás (síkhengerelt szénacéltermékek és elektromos acéltermékek), |
| --- | --- |

—

az NLMK esetében: acélgyártás (síkhengerelt szénacéltermékek és elektromos acéltermékek),

| — | a Volgo-Balt esetében: szárazáru-fuvarozás tengeri úton Európában és Észak-Afrikában, valamint belvízi hajózási útvonalakon Oroszországban, olajtermékek szállítása oroszországi belvízi hajózási útvonalakon, továbbá turizmus és utasszállítás Oroszországban. |
| --- | --- |

—

a Volgo-Balt esetében: szárazáru-fuvarozás tengeri úton Európában és Észak-Afrikában, valamint belvízi hajózási útvonalakon Oroszországban, olajtermékek szállítása oroszországi belvízi hajózási útvonalakon, továbbá turizmus és utasszállítás Oroszországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 319/11)

| 1. | 2008. december 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sumitomo Electric Industries Ltd (a továbbiakban: SEI, Japán) és a Nexans csoport (a továbbiakban: Nexans, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Nexans kizárólagos irányítása alá tartozó Opticable (a továbbiakban: Opticable, Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. december 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sumitomo Electric Industries Ltd (a továbbiakban: SEI, Japán) és a Nexans csoport (a továbbiakban: Nexans, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Nexans kizárólagos irányítása alá tartozó Opticable (a továbbiakban: Opticable, Belgium) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a SEI esetében: elektromos vezetékek, kábelkötegek és kábelek, továbbá szárazföldi alkalmazásra szánt optikai szálak és száloptikai távközlési kábelek gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a SEI esetében: elektromos vezetékek, kábelkötegek és kábelek, továbbá szárazföldi alkalmazásra szánt optikai szálak és száloptikai távközlési kábelek gyártása és értékesítése,

| — | a Nexans esetében: a kábeliparban működő vállalat, amely kábelek és kábelező rendszerek széles skáláját kínálja az infrastruktúra, az ipar, az építőipar és a helyi hálózatok piacán. Kiegészítő tevékenységként száloptikai kábeleket is szolgáltat, |
| --- | --- |

—

a Nexans esetében: a kábeliparban működő vállalat, amely kábelek és kábelező rendszerek széles skáláját kínálja az infrastruktúra, az ipar, az építőipar és a helyi hálózatok piacán. Kiegészítő tevékenységként száloptikai kábeleket is szolgáltat,

| — | az Opticable esetében: szárazföldi alkalmazásra szánt száloptikai kábelek gyártása és forgalmazása Európában. |
| --- | --- |

—

az Opticable esetében: szárazföldi alkalmazásra szánt száloptikai kábelek gyártása és forgalmazása Európában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/26

---

Korábban bejelentett összefonódás ismételt bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 319/12)

| 1. | 2008. szeptember 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sanofi-Aventis csoporthoz (Franciaország) tartozó Sanofi-Aventis Europe egyszerűsített részvénytársaság (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbi a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében 2008. július 11-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a Zentiva N.V. (Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. szeptember 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sanofi-Aventis csoporthoz (Franciaország) tartozó Sanofi-Aventis Europe egyszerűsített részvénytársaság (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbi a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében 2008. július 11-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a Zentiva N.V. (Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Sanofi-Aventis esetében: gyógyszerek és humán vakcinák kutatása, fejlesztése, előállítása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Sanofi-Aventis esetében: gyógyszerek és humán vakcinák kutatása, fejlesztése, előállítása és értékesítése,

| — | a Zentiva esetében: védjeggyel védett generikus gyógyszerek fejlesztése, előállítása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a Zentiva esetében: védjeggyel védett generikus gyógyszerek fejlesztése, előállítása és értékesítése.

| 3. | 2008. október 2-án e bejelentést hiányosnak nyilvánították. Az érintett vállalkozások mostanra benyújtották a további szükséges információkat. A bejelentést tehát a 139/2004/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében 2008. december 5-én teljesnek nyilvánították. |
| --- | --- |

3.

2008. október 2-án e bejelentést hiányosnak nyilvánították. Az érintett vállalkozások mostanra benyújtották a további szükséges információkat. A bejelentést tehát a 139/2004/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében 2008. december 5-én teljesnek nyilvánították.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  Commission of the European Communities (Európai Közösségek Bizottsága) |
| --- | --- |
| Competition DG (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| Rue Joseph II/Josef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

Commission of the European Communities (Európai Közösségek Bizottsága)

Competition DG (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

Rue Joseph II/Josef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel (Brüsszel)

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---